ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Категорія: ст. 278 КПК України
УХВАЛА

11 жовтня 2021 року м. Черкаси Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_1

судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретар ОСОБА_4

за участі:

прокурора ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси матеріали справи за апеляційними скаргами захисників адвокатів ОСОБА_8 та ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.09.2021 про відмову у задоволенні скарги вказаного захисника в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на повідомлення слідчого про підозру у вчиненні кримінального правопорушення в кримінальному провадженні №0000030 від 26.02.2020, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.240 та ч.2 ст.364-1 КК України,

в с т а н о в и в :
цією ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на повідомлення слідчого про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.2 ст.240 та ч.2 ст.364-1 КК України КК України з підстав того, що скаржником не спростовано обґрунтованість пред`явленої підозри та не доведено факті порушення порядку її вручення.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник адвокат ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу в якій, вказуючи на її незаконність, просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою задовольнити скаргу та скасувати повідомлення слідчого про підозру. В обґрунтування вказує на те, що повідомлення про підозру ОСОБА_9 не вручалося у визначеному законодавством порядку, адже його було направлено поштою на адресу роботодавця підозрюваного ПрАТ «Юрія», яким він керує, та листом Укрпошти від 11.08.2021 повідомлено про помилковість події вручення 28.07.2021 рекомендованого листа №083. Особисто підозру ОСОБА_9 слідчий не намагався вручити. Зазначає, що ОСОБА_9 притягувався до адміністративної відповідальності за ст. 47 КУпАП (порушення права державної власності на надра) згідно постанови від 27.01.2020 №002800 державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу ОСОБА_10 та сплатив накладений штраф, отже притягнення його за це ж правопорушення до кримінальної відповідальності буде порушувати права, визначені ЄКПЛ щодо заборони повторного притягнення особи до відповідальності за одне і те ж правопорушення. На даний час за постановою Північного апеляційного господарського суду від 13.05.2021 у справі №925/1041/20 ПрАТ «Юрія» повністю відшкодувало завдані державі збитки в сумі 824946,08 грн. Згідно положень посадової інструкції головного інженера ПрАТ «Юрія» саме він є відповідальною посадовою особою, що контролює питання використання підприємством води, а не керівник підприємства, як помилково вказано в підозрі.

Також апеляційну скаргу на вказану ухвалу слідчого судді подано захисником адвокатом ОСОБА_7 , в якій заявлено аналогічні вимоги з посиланням на незаконність прийнятого слідчим суддею рішення. Зазначено, що підозру ОСОБА_9 вручено з порушенням визначеного законодавством порядку, так як поштою вона могла бути направлена лише у разі переховування особи від слідства та оголошення її в розшук, що не мало в даному випадку місця. При цьому поштове відправлення адресується лише за місцем проживання відповідної особи у день складення підозри. У аспекті рішень ЄСПЛ неналежне доведення до відома особи кримінального обвинувачення є порушенням її прав. Зазначеним обставинам слідчий суддя оцінки не надав. Слідчому судді не надано доказів виклику ОСОБА_9 до слідчого та його неявки. Повідомлення про підозру здійснено поза межами строку досудового розслідування.

Від захисника ОСОБА_8 до апеляційного суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з підстав його перебування за кордоном, проте інший захисник підозрюваного ОСОБА_7 , вказавши про те, що він підтримує також і вимоги апеляційної скарги адвоката ОСОБА_8 , зазначив про доцільність розгляду справи в даному судовому засіданні без відкладення.

Заслухавши доповідь судді, думку захисника ОСОБА_11 , який підтримав апеляційні вимоги скарги та просив про її задоволення з наведених мотивів, прокурорів, які заперечували проти задоволення апеляційних вимог у справі, перевіривши матеріали справи та дослідивши апеляційні доводи, апеляційний суд прийшов до таких висновків.

При судовому розгляді встановлено, що Черкаським районним управлінням поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000030 від 26.02.2020, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 240 та ч.2 ст.364-1 КК України, 27.07.2021 старшим слідчим СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_12 за погодженням прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_5 складено повідомлення про підозру, відповідно до якого ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення, та ч.2 ст.364-1 КК України - зловживання повноваженнями службовою особою юридичної особи приватного права незалежно від організаційно-правової форми,яке оспорюється в даній справі.

Крім цього, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_9 на виклики, телефонні дзвінки та смс-повідомлення до слідчого не з`являвся, у зв`язку з чим 22.09.2021 слідчим суддею Соснівського районного суду винесено ухвалу про надання дозволу на його затримання для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В даній ухвалі зазначено, що ОСОБА_9 постановою слідчого від 21.09.2021 оголошено в розшук.

У зв`язку з неможливістю особистого контакту між слідчим та ОСОБА_9 старшим слідчим через засоби поштового зв`язку направлено рекомендований лист (трекінг відправлення №083) за адресою АДРЕСА_1 на ім`я ПрАТ «Юрія», де генеральним директором є ОСОБА_9 , що підтверджується копією квитанції Укрпошти від 27.07.2021, описом вкладення зазначено повідомлення про підозру та супровідний лист.

Згідно наданої копії трекінгу відправлення вручено 28.07.2021. Однак згідно листа Укрпошти від 11.08.2021 рекомендований лист №083 повернуто відправнику за зворотною адресою у зв`язку з відмовою адресата від його отримання. Також зазначено, що помилково створена подія вручення 28.07.2021.

Разом з тим, скаржник надав до суду копію підозри, яку він оскаржує, що свідчить про обізнаність з її змістом.

Апеляційний суд приймає до уваги, що відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні серед іншого також може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до ч. 2 ст. 309 КПК України під час досудового розслідування, крім іншого, можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про скасування повідомлення про підозру чи відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

Процесуальна діяльність щодо повідомлення особі про підозру регламентується положеннями глави 22 КПК України: випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру - ст.277, а порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278.

Із системного аналізу норм глави 22 КПК України вбачається, що процедуру здійснення повідомлення про підозру особі можна умовно поділити на такі етапи:

1) прийняття рішення щодо необхідності здійснення особі повідомлення про підозру, який передбачає перевірку підстав здійснення такого повідомлення згідно з частиною першою статті 276 КПК України, дотримання процесуальних гарантій під час проведення тих чи інших слідчих або оперативно-розшукових дій або застосування запобіжних заходів, які вчинялись до моменту здійснення такого повідомлення.

2) вираження сформованого внутрішнього волевиявлення уповноваженої посадової особи щодо прийнятого рішення в зовнішню форму шляхом складання тексту повідомлення про підозру відповідно до вимог, передбачених статтею 277 КПК України, та його підписання;

3) доведення інформації до відома особи, щодо якої прийнято рішення про повідомлення про підозру, шляхом безпосереднього вручення його тексту згідно з вимогами статті 278 КПК України.

Отже підставою для скасування повідомлення про підозру є порушення вищевказаних процесуальних норм.

Згідно ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

У своїх скаргах захисники вказують на те, що оскаржуване повідомлення про підозру не було вручене у порядку, визначеному ст. 278 КПК України.

Однак 27.07.2021 ОСОБА_9 було направлено підозру адміністрації за місцем його роботи поштовим відправленням згідно до вимог ч.2 ст.135 КПК України, яке, не було вручене адресату у зв`язку з відмовою адміністрації від отримання. При цьому на виклики до слідчого ОСОБА_9 не з`являвся.

Повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію (частина 1 статті 111 КПК України).

Відповідно до частини 3 статті 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Відповідно до частини 1 статті 133 КПК України слідчий, прокурор під час досудового розслідування має право викликати підозрюваного, свідка, потерпілого або іншого учасника кримінального провадження у встановлених цим Кодексом випадках для допиту чи участі в іншій процесуальній дії.

Згідно із частинами 1, 2 статті 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Відповідно до вимог ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

З системного аналізу вищевикладених норм кримінального процесуального права, а також фактичних обставин цієї справи (щодо нез`явлення підозрюваного ОСОБА_9 на виклики до слідчого), вбачається, що слідчий діяв правомірно, направляючи письмове повідомлення про підозру за місцем роботи ОСОБА_9 у підприємство, яким він керує.

При цьому та обставина, що адміністрація підприємства, яку очолює сам ОСОБА_9 відмовилася отримувати повідомлення про підозру, що зафіксовано за даними про пересилання поштового відправлення №083, свідчить про факт відмови від вручення йому підозри підозри, яка направлялася у порядку, визначеному нормами КПК України.

Не можна погодитися з апеляційними доводами адвоката ОСОБА_7 про те, що поштою підозра могла бути направлена лише у разі переховування особи від слідства та оголошення її в розшук, адже за обставин справи підозру в інший спосіб вручити слідчий не міг, так як ОСОБА_9 , на його виклики не з`являвся, підозрюваним на той час не був, що виключало можливість його оголошення у розшук, отже в день складення підозри слідчий правомірно надіслав її на адресу підприємства, яким керує ОСОБА_9 .

При цьому зі змісту ч.1 ст.278 КПК України вбачається, що повідомлення про підозру вручається в день його складення, у тому числі, у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень, у випадку неможливості особистого вручення, як у даному випадку.

При цьому згідно рапортів від 27.07.2021 (а.с.90, 91) старшого слідчого Черкаського РВ поліції Гребенюка та прокурора Завгороднього підозрюваний ОСОБА_9 не реагував на телефонні виклики з боку органів слідства, що спростовує доводи захисника ОСОБА_7 про відсутність спроб сторони обвинувачення викликати ОСОБА_9 для явки до правоохоронних органів з тим, щоб вручити підозру.

Апеляційний суд відхиляє посилання захисника ОСОБА_7 на те, що повідомлення про підозру здійснено поза межами строку досудового розслідування, з урахуванням таких міркувань.

Згідно зі статтею 113 КПК процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу (частина 2 статті 113 КПК).

За своєю юридичною природою процесуальні строки виступають темпоральними умовами реалізації суб`єктивних прав і юридичних обов`язків учасників кримінальних процесуальних правовідносин.

Згідно загальних засад кримінального провадження, закріплених у статті 28 КПК, відповідно до якої розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень, і співвідносяться з практикою ЄСПЛ.

Відповідно до частини 1 статті 219 КПК строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Пунктом 2 частини 2 цієї ж статті 219 КПК України передбачено, що строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого злочину (як у даній справі, адже санкція ч.2 ст.364-1 КК України передбачає найтяжче покарання у виді шести років позбавлення волі).

В даному випадку відомості про кримінальне правопорушення внесено до ЄРДР 26.02.2020, отже строк досудового розслідування закінчився 26.08.2021, у той час як оспорювану підозру складено 27.07.2021, тобто в межах строків досудового розслідування.

Таким чином слідчий суддя правомірно прийшов до висновку в цій справі про те, що при врученні повідомлення про підозру слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК України.

Далі, посилання скаржників на те, що ОСОБА_9 притягувався до адміністративної відповідальності за ст. 47 КУпАП (порушення права державної власності на надра) згідно постанови від 27.01.2020 №002800 та сплатив накладений штраф, отже притягнення його за це ж правопорушення до кримінальної відповідальності буде протиправним, апеляційним судом відхиляється, адже при вирішенні слідчим суддею питання про скасування повідомлення про підозру не встановлюється вина особи у відповідному кримінальному правопорушенні та можливість її притягнення до кримінальної відповідальності за вчинене (на спростування чого скаржником представлені відповідні апеляційні доводи), а лише перевіряється чи є формальні підстави вважати, що з достатньою імовірністю певна особа вчинила те чи інше правопорушення. При цьому з матеріалів справи не можна однозначно стверджувати, що подія правопорушення, щодо якого здійснюється кримінальне провадження №0000030 від 26.02.2020, ідентична тій, з приводу якого винесено постанову від 27.01.2020 у справі про адміністративне правопорушення.

Слідчий суддя обґрунтовано вказав, що в даному випадку щодо питання обґрунтованості підозри має застосовуватися стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Необхідно оцінювати обґрунтованість усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому цей стандарт доказування є досить низьким необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

На теперішній час досудове розслідування триває, підстав стверджувати про невідповідність змісту підозри обставинам інкримінованого правопорушення не має, обставини кримінального правопорушення мають встановлюватись та конкретизуватись в подальшому, а наявні докази оцінюватись у сукупності з іншими доказами, зібраними під час досудового розслідування як стороною обвинувачення, так і стороною захисту.

Вказівка скаржників на те, що ПрАТ «Юрія» повністю відшкодувало завдані державі збитки в сумі 824946,08 грн. сама по собі не усуває наявності події кримінального правопорушення, яка інкримінується ОСОБА_9 , а факт відшкодування шкоди має значення не для висновків про наявність підстав для вручення підозри особі, а при вирішенні питання про можливість притягнення винуватця до кримінальної відповідальності.

Також апеляційні доводи про те, що згідно положень посадової інструкції головного інженера ПрАТ «Юрія» саме він є відповідальною посадовою особою, що контролює питання використання підприємством води, а не керівник підприємства, як помилково, на думку скаржника, вказано в підозрі мають перевірятися при вирішенні питання по суті пред`явленого у кримінальному провадженні обвинувачення, а не при перевірці обставин вручення підозри, а також можливості вчинення підозрюваним об`єктивної сторони кримінального правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.09.2021 про відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру є законною і обґрунтованою, відповідно, апеляційні скарги захисників у справі мають бути відхилені.

Керуючись ст. ст. 303, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд

у х в а л и в :

апеляційні скарги захисників адвокатів ОСОБА_8 та ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.09.2021 про відмову у задоволенні скарги захисника адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на повідомлення слідчого про підозру у вчиненні кримінального правопорушення в кримінальному провадженні №0000030 від 26.02.2020, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 та ч.2 ст.364-1 КК України, залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач
Судді