У Х В А Л А

"09" березня 2022 р. Справа153/1850/21

Провадження1-кп/153/126/21-к

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000114 від 29.09.2021 по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185 КК України,
В С Т А Н О В И В :
04.03.2022 до Ямпільського районного суду Вінницької області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна та передано на розгляд мені - судді Ямпільського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 .
Вивчивши вказане клопотання та матеріали, додані до нього, суддею встановлено, що зазначене клопотання надійшло в сканованій копії електронною поштою на офіційну електронну адресу суду (не через підсистему Електронний суд) без електронного підпису відправника.
Пункт 59 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої Ради Правосуддя № 1845/0/15-21 від 07.08.2021 р., передбачає, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Оскільки клопотання надійшло в сканованій копії електронною поштою на офіційну електронну адресу суду (не через підсистему Електронний суд) без електронного підпису відправника, суддя приходить до висновку, що клопотання не відповідає вимогам закону, оскільки підпис в електронному документі фактично відсутній, що не дозволяє ідентифікувати автора документа.
Чинний КПК не передбачає наслідків подання клопотання, що не містить підпису особи, що звертається з клопотання, разом з тим, відповідно до положень п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.
Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі "Мельник проти України" право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.
З врахуванням викладеного та керуючись загальними засадами кримінального судочинства суддя вважає за необхідне застосувати до поданого клопотання наслідки, передбачені для подання скарги особою, яка не має права подавати скаргу, та повернути вказане клопотання заявнику без рогляду.
Керуючись статтями 9, 174, 304, 370, 372 КПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявнику.
Копію ухвали разом з клопотання та усіма додатками до нього невідкладно надіслати особі, яка подала клопотання.
Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1