Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/79/22 Слідчий суддя ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2022 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю: секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора

ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому, апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2022 року, якою ОСОБА_7 відмовлено в задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 03.02.2022,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_7 звернулася до Ленінського районного суду м. Кіровограда зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, в порядку ст.303 КПК України, в якій просить визнати бездіяльність посадових осіб та зобов`язати останніх внести відомості про до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою
В обґрунтування скарги зазначає, що вона 03.02.2022 в порядку ст.214 КПК України звернулася до посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури із заявою від 03.02.2022, в якій просила внести відомості до ЄРДР. Однак, працівники Кіровоградської обласної прокуратури не внесли відомості за її заявою та не надали їй відповідь.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2022 року ОСОБА_7 відмовлено в задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 03.02.2022.
Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що відповідь від 23.12.21 за вих. № 14270/111-2-2021 на заяву ОСОБА_7 від 22.12.2021 року за вх. № 7632.та відповідь від 23.12.2021 р. за вих. № 14271 на заяву ОСОБА_7 від 22.12.2021 р. за вх. № 7633, які на думку заявника послугували підставою для звернення з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК України не є офіційним документом, за внесення до якого завідомо неправдивих відомостей може настати кримінальна відповідальність за ст. 366 КК України.
В скарзі ОСОБА_7 йдеться про фактичну її незгоду з наданою Кіровоградською обласною прокуратурою відповіддю на її звернення від 03.02.2022 з приводу того, що в її заяві не було відображено об`єктивних та достатніх даних, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, а фактично висловлена незгода з невнесенням працівниками поліції відомостей до ЄРДР.

В апеляційній скарзі ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою задовольнити її скаргу.
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що відповідь начальника ВП № 1 (м. Долинська) КРУП ГУНП є офіційним документом, який підписав ОСОБА_8 .
На думку апелянта, вказана відповідь містить велика кількість недостовірностей відомостей. Апелянт вважає, що начальник ВП № 1 (м. Долинська) КРУП ГУНП є ОСОБА_8 повинен складати документи на достовірних фактах, а не фальсифікувати документи.

Заслухавши доповідача, апелянта ОСОБА_7 , яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити, думку прокурора, який заперечив проти апеляційної скарги, перевіривши матеріали скарги та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з таких підстав.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відповідно до п. 2 Розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України N 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор. Слідчий суддя такими повноваженнями не наділений.

Такі положення Закону слугують гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_7 від 03.02.2022 року про вчинення кримінального правопорушення, остання зазначає, про те, що ОСОБА_9 11.12.2021 публічно ображала та принижувала її.
Також у заяві ОСОБА_7 зазначає про те, що ОСОБА_10 , жінка ОСОБА_11 публічно оголосила намір збирати інформацію у жителів с. Олександрівка з метою дискредитації ОСОБА_7 , публічно поширити цю інформацію, а також публічно ображала та принижувала її.
Окрім того, ОСОБА_7 в своїй заяві про злочин зазначає про те, що будь-яких свідків подій не було.
При цьому, ОСОБА_7 просить внести відомості стосовно начальника Відділення поліції № 1 (м. Долинська) Кропивницького РУГІ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України - внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, а саме до відповіді від 23.12.2021 року за вих. № 14270/111-2-2021 на заяву ОСОБА_7 від 22.12.2021 року за вх. № 7632 та відповідь від 23.12.2021 р. за вих. № 14271 на заяву ОСОБА_7 від 22.12.2021 р. за вх. № 7633.

При цьому, доводи заявника ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення обставин, та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які б давали підстави для кваліфікації дій за будь-якою зі статей Кримінального кодексу України.
Зі змісту заяви вбачається, що вся її суть зводиться фактично до незгоди ОСОБА_7 із наданою начальником Відділення поліції № 1 (м. Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 відповіддю на її звернення від 03.02.2022.
Крім того, у своїй заяві про вчинене кримінальне правопорушення заявник вказує, що начальник Відділення поліції № 1 (м. Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 вчинив службове підроблення тобто склав та видав завідомо неправдиві документи, проте не зазначає які документи неправдиві та у чому саме полягає неправдивість.
При цьому, як вбачається з відповідей начальника Відділення поліції № 1 (м. Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 від 03.02.2022, працівниками поліції перевірялись звернення ОСОБА_7 , а саме допитувались особи, які заперечили викладені обставини в заяві ОСОБА_7 .
В той же час, із змісту заяви про злочин ОСОБА_7 не зазначає, яким саме чином начальник Відділення поліції № 1 (м. Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 підробив показання свідків, у чому полягає недостовірність.
Сама заява про внесення відомостей про злочин до ЄРДР є неузгоджена, суперечлива, незрозуміла, містить дві різні за змістом прохальні частини, з неї неможливо встановити фабулу або ознаки будь якого кримінального правопорушення, що є необхідною передумовою для проведення об`єктивного досудового розслідування.
Дійсно посилання слідчого судді про те що відповідь начальника поліції на звернення заявника не є офіційним документом є необґрунтованою, проте це не впливає на правильність остаточного рішення слідчого судді та не є підставою для його зміни чи скасування.
За таких підстав колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню
У справі за конституційним поданням Верховного Суду України про офіційне тлумачення положень ч. ч. 1, 2 ст. 126 Конституції України та ч. 2 ст. 13 Закону України "Про статус суддів" (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу) від 01.12.2004 року N 19-рп/2004 Конституційний Суд України визначив, що недоторканність суддів - один із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом.
Незалежність і недоторканність суддів є невід`ємною ознакою правової держави та однією з фундаментальних засад демократичного суспільства. Як наголошується в Рекомендації N R (94) 12 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам щодо незалежності, ефективності та ролі суддів, незалежність судів є передумовою верховенства права та основоположною гарантією справедливого суду.
Згідно з пунктом 10 Постанови Пленуму ВСУ N 8 від 13.06.2007 "Про незалежність судової влади", судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.
Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.
Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку N 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.
Верховний Суд України в постанові від 15.04.2008 у справі N 21-319во07 зазначив: "Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання окремого позову проти суду чи судді є протиправним втручанням у здійснення правосуддя і посяганням на процесуальну незалежність суду".
Отже, намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання повідомлення про кримінальні правопорушення може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність, що передбачають статті 126 та 129 Конституції України.

Колегія суддів погоджується з позицією слідчого судді про те, що викладені ОСОБА_7 у заяві обставини не містять підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, і вважає, що такий висновок слідчого судді є обґрунтований та відповідає положенням кримінального процесуального закону, оскільки прийняття і реєстрація відповідних заяв, передбачена ч. 4 ст. 214 КПК України, і внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачена ч. 1 ст. 214 КПК України, є розмежованими поняттями і передбачає, що внесенню в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Разом з тим, заява ОСОБА_7 таких відомостей не містить.
Отже, слідчий суддя повно, всебічно й об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_1, з чим погоджується і колегія суддів.

Керуючись статтями 303, 309, 376, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2022 року, якою ОСОБА_7 відмовлено в задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 03.02.2022, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно після оголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4