УХВАЛА

24 січня 2022 року
м. Київ

справа № 355/1637/17
провадження № 51-216 ск 22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу засудженої ОСОБА_4 на вирок та ухвалу, постановлені щодо неї,
встановив:
Вироком Баришівського районного суду Київської області від 07 лютого 2018 року ОСОБА_4 визнано винуватою у вчиненні злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України (далі КК), та призначено їй покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років.
На підставі статті 75 КК ОСОБА_4 звільнено від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 3 роки та покладенням на неї обов`язків, передбачених статтею 76 цього Кодексу.

За цим же вироком засуджено ОСОБА_5 , рішення відносно нього не оскаржуються.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 липня 2020 року задоволено подання Бориспільського міськрайонного відділу з питань пробації філії державної установи «Центр пробації» в м. Києві та Київській області Міністерства юстиції про скасування звільнення від відбування покарання з випробуванням відносно ОСОБА_4 , скасовано засудженій іспитовий строк та направлено для відбування покарання.
У касаційній скарзі засуджена ОСОБА_4 , не погоджується із судовими рішеннями, постановленими стосовно неї, порушує питання про їх перегляд.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам статті 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), колегія суддів приходить до наступного.
Як убачається із касаційної скарги засудженої, її адресовано Верховному суду Касаційному суду Судової кімнати розгляду кримінальних справ, однак, відповідно до пункту 21 частини 1 статті 3 КПК судом касаційної інстанції є Верховний Суд.

За правилами пункту 3 частини 2 статті 427 КПК у касаційній скарзі зазначається судове рішення, яке оскаржується.

Проте, зі змісту скарги засудженої вбачається, що вона долучає вирок місцевого суду, при цьому оскаржує ухвалу Баришівського районного суду від 07 лютого 2018 року. Більше того, виходячи з мотивів незгоди ОСОБА_4 із судовими рішеннями, слідує, що вона одночасно порушує питання про здійснення касаційної перевірки у двох різних провадженнях (справа №355/1637/17 та №359/351/19). Водночас колегія суддів звертає увагу, що підставою для розгляду кримінального провадження є касаційна скарга, подана з дотриманням вимог статті 427 КПК, на судові рішення у конкретній справі, адже наведені обставини перешкоджають можливості встановити предмет касаційного оскарження та прийняте одне з рішень, визначених статтею 436 КПК.

У той же час подана на адресу Суду касаційна скарга, окрім вищезазначеного, повинна містити вимоги особи та їх обґрунтування, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення у відповідності до пунктів пункту 4, 5 частини 2 статті 427 КПК.

Однак, засуджена, у тому числі, внаслідок допущених вище недоліків, не сформувала прохання до Суду, як того вимагають приписи статті 436 КПК, згідно з якими суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу без задоволення; 2) скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; 3) скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; 4) змінити судове рішення.
Не наведено ОСОБА_4 і їх обґрунтування, із зазначенням того, у чому саме, на її думку, полягає незаконність судових рішень, з огляду на положення статей 412-414 КПК.
Поміж іншого, касаційна скарга засудженої ОСОБА_4 , що надійшла на адресу Суду, не містить підпису особи, яка її подала, як того вимагають приписи частина 4 статті 427 КПК.
Зазначені недоліки касаційної скарги перешкоджають Суду вирішити питання про відкриття провадження.
Відповідно до частини 1 статті 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали собою, яка подала касаційну скаргу.

Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка подає касаційну скаргу та якій надано строк на усунення її недоліків, може виправити їх шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження колегії суддів стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК, вона не надала усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.

На підставі викладеного та керуючись частиною 1 статті 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу засудженої ОСОБА_4 на вирок та ухвалу, постановлені щодо неї залишити без руху, надавши їй п`ятнадцятиденний строк з дня отримання нею копії даної ухвали для усунення вказаних недоліків.
У разі неусунення в установлений строк недоліків касаційної скарги, залишеної без руху, така скарга повертається особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3