Справа № 626/31/22
Провадження № 1-кс/626/36/2022
У Х В А Л А
про арешт майна

10 січня 2022 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ст.слідчого СВ Красноградського ВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Красноградського відділу Первомайської місцевої прокуратури про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000024 від 05.01.2022, за ч.1 ст.263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До суду надійшло клопотання слідчого про арешт майна, яке тимчасово було вилучено під час огляду місця події від 05.01.2022 року.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 05.01.2022 приблизно о 16:54 в салоні автомобіля ВАЗ 21043 держаний номер НОМЕР_1 , який на момент огляду перебував на узбіччі дороги, що веде з м. Красноград в с. Берестовенька, Красноградського району Харківської області було виявлено та вилучено 45 предметів схожих на патрони, без маркування.

05.01.2022 в присутності громадянина ОСОБА_4 було здійснено огляд транспортного засобу ВАЗ 21043 держаний номер НОМЕР_1 , де з салону якого було виявлено та вилучено 45 предметів схожих на патрони.
Враховуючи, що автомобіль ВАЗ 21043 держаний номер НОМЕР_1 , що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 16 березня 2005 року, на праві власності належить ОСОБА_5 та перебуває у фактичному володінні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано речовими доказами, сторона обвинувачення вважає, що необхідно накласти на автомобіль арешт для подальшого проведення процесуальних та слідчих дій та заборонити вчинення дій направлених на його відчуження та користування.

Накладення арешту на автомобіль ВАЗ 21043 держаний номер НОМЕР_1 , що є речовим доказом по кримінальному провадженню, дозволить стороні обвинувачення здійснити повне, об`єктивне та неупереджене досудове розслідування з метою встановлення об`єктивної істини по суті.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що автомобіль ВАЗ 21043 державний номер НОМЕР_1 , має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні для проведення подальших процесуальних слідчих дій та необхідних експертиз, слядчий і звернувся до суду з відповідним клопотанням.

Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, пославшись на доводи та факти, викладені в ньому.

Слідчий суддя розглянувши вказане клопотання, дослідивши надані до нього матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, заслухавши думку учасників процесу, вважаю, що клопотання слідчого про арешт майна, підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні дані вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використанні як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ст.170 КПК України слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, який полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому кримінальним процесуальним кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права па відчуження, розпорядження іа/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає: спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та відповідно до ч.10 ст.170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Окрім вказаного, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз.1 ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказані речі підлягає задоволенню.

Зважаючи на викладене, враховуючи обставини вчинення ймовірного злочину, так як вони викладені в клопотанні слідчого, правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 98, 167, 170, 171 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на майно, яке перелічено в клопотанні слідчого, оскільки при розгляді клопотання встановлено достатньо даних для висновку, що вони можуть містити відомості про обставини вчинення злочину, тобто відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.167, ст.98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженні.

Поряд з цим, відповідно до положень п.4-6 ч.2 ст.173 КПК України, слідчий суддя при вирішенні клопотання про арешт майна, повинен врахувати:

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Також відповідно до положень ч.4 ст.170 КК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.
В зв`язку з викладеним слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на даний транспортний засіб ВАЗ 21043 держаний номер НОМЕР_1 , що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 16 березня 2005 року, належить на праві власності ОСОБА_5 , а перебуває у фактичному володінні ОСОБА_4 та заборонити вчинення дій, направлених на його відчудження, передачу.

При цьому зобов`язати ОСОБА_4 за першою вимогою слідчого, надати даний транспортний засіб для проведення необхідних слідчий дій чи проведення експертиз.

В зв`язку з викладеним, автомобіль марки ВАЗ 21043 держаний номер НОМЕР_1 необхідно передати на відповідальне зберігання його фактичному власнику ОСОБА_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Визначити відповідальною особою за збереження даного транспортного засобу ОСОБА_4 , попередивши його про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України про необхідність збереження арештованого майна до скасування арешту у встановленому порядку нормами діючого КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 167-175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання ст.слідчого СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000024 від 05.01.2022, за ч.1 ст.263 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події 05.01.2022 року, а саме на автомобіль ВАЗ 21043 держаний номер НОМЕР_1 , що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 16 березня 2005 року, належить на праві власності ОСОБА_5 , а перебуває у фактичному володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та заборонити вчинення дій, направлених на його відчудження та передачу іншим особам.

Зобов`язати ОСОБА_4 за першою вимогою слідчого, надати даний транспортний засіб для проведення необхідних слідчий дій чи проведення експертиз.

В зв`язку з викладеним, автомобіль марки ВАЗ 21043 держаний номер НОМЕР_1 необхідно передати на відповідальне зберігання його фактичному власнику ОСОБА_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Визначити відповідальною особою за збереження даного транспортного засобу ОСОБА_4 , попередивши її про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України про необхідність збереження арештованого майна до скасування арешту у встановленому порядку нормами діючого КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя
Красноградського районного суду ОСОБА_1