Справа № 148/59/22
Провадження №1-кс/148/29/22
УХВАЛА
про накладення арешту на тимчасово вилучене майно
19 січня 2022 року м. Тульчин
Дізнавач сектору дізнання Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася в суд з вказаним вище клопотанням, яке погоджено з прокурором Тульчинської окружної прокуратури ОСОБА_4 .
Клопотання мотивоване тим, що 16.01.2022 до Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , жителя с. Рахни Лісові Тульчинського району Вінницької області, про те, що 15.01.2022 близько 23.20 год. невідома особа шляхом віджиму пластикового вікна, порушуючи недоторканість чужого володіння, без дозволу власника проникла до приміщення перукарні розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5
16.01.2021 в ході огляду місця події, а саме приміщення перукарні, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , за допомогою дактилоскопічного порошку на поверхні внутрішніх сторін правої та лівої скляних дверцят шафи було виявлено та за допомогою липкої стрічки вилучено чотири сліди пальців рук, які поміщено на аркуш паперу, упаковано до паперового конверту з підписами дізнавача та понятих, а також скріплено печаткою «Для довідок» Тульчинського РВП. Також в ході огляду на шкіряній поверхні крісла було виявлено один слід взуття, який вилучено та упаковано до паперового конверту з підписами дізнавача та понятих, а також скріплено печаткою «Для довідок» Тульчинського РВП.
Постановою дізнавача від 16.01.2022 вилучені об`єкти визнано речовими доказами та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області.
На думку дізнавача є достатні підстави вважати, що вищевказані сліди підпадають під ознаки тимчасово вилученого майна, можуть містити на собі сліди злочину та підлягають арешту з метою збереження речових доказів, на підставі яких можливо встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, та необхідністю проведення з ними ряду слідчих дій. В зв`язку з чим слідчий просить накласти арешт на них. В зв`язку з чим дізнавач просить накласти арешт на них.
В судове засідання дізнавач не з`явилася. В матеріалах клопотання наявна її заява, в якій вона клопотання підтримує та просить розглянути у її відсутність.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України слідчий суддя розглянув клопотання за відсутності дізнавача, оскільки її неявка не перешкоджає його розгляду.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Вивчивши доводи клопотання, дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
За змістом ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, щодо яких є достатні підстав вважати, що вони:
підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.
За змістом ст. 98 КПК України, речовими доказами є об`єкти, які зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З огляду на вищевикладене, враховуючи, що сліди, на які дізнавач просить накласти арешт, підпадають під ознаки тимчасово вилученого майна, визнані в кримінальному провадженні речовими доказами, необхідні для встановлення всіх обставин кримінального провадження та проведення з ними слідчих дій, слідчий суддя прийшов до висновку про можливість їх арешту.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.170-173 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання дізнавача - задовольнити.
Визначити строк дії ухвали щодо арештованого майна - до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні.
Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на дізнавача сектору дізнання Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1