Провадження № 1-кс/686/37/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданнів залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницькій обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги вказав, що 14.12.2021 ним було подану до Хмельницької обласної прокуратури заяву про злочин, у якій вказав час, місце та особу, яка вчинила злочин, виклав обставини злочину. Однак відомості до ЄРДР внесено не було.

Просить зобов`язати уповноважену особу Хмельницькій обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР за заявою про злочин від 14.12.2021 та надіслати копію витягу з ЄРДР.

Скаржник у судовому засіданні вимоги скарги підтримав у повному обсязі, просив її задовольнити. Зазначив, що підпис, який належить слідчому схожий з тим підписом, який буцімто належить власнику магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Вказане, на думку ОСОБА_3 , свідчить про підробку слідчим підпису свідка.

Представник органу досудового розслідування, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку скаржника, дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку, що у її задоволенні слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Із наданих копій матеріалів за зверненням ОСОБА_3 слідує, що 14.12.2021 він звернувся із заявою про вчинення злочину до Хмельницькій обласної прокуратури. У заяві вказав, що слідчий ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 12.08.2021 підробив протокол допиту свідка, який містить в матеріалах кримінального провадження № 00000208. А тому просив внести вказані відомості до ЄРДР.

Зазначена заява була зареєстрована у Хмельницькій обласній прокуратурі 20.12.2021 за № 30211-21.

У подальшому, заява ОСОБА_3 була направлена до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, де 21.12.2021 зареєстрована за № П-5444.

Листом № П-5444/14-01-01-21 від 28.12.2021 заявнику направлено відповідь, якою йому фактично відмовлено у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення, оскільки об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення слідчим СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 кримінального правопорушення не встановлено, а тому підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

У заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення відсутні будь-які об`єктивні відомості, які б дійсно вказували на ознаки складу злочину у діях слідчого ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 .

Фактично повідомлення про вчинення кримінального правопорушення ґрунтується на суб`єктивній думці ОСОБА_3 та його власному баченні того, що підпис у протоколі допиту свідка ОСОБА_5 від 12.08.2021 є підробленим.

Водночас, протокол допиту свідка ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 00000208 містить особисті персональні дані свідка, його дату народження, національність та громадянство, освіту та місце роботи, номер телефону та адресу реєстрацію місця проживання, зміст його показань, а тому підстави вважати, що протокол допиту підроблений, а підпис від імені ОСОБА_5 насправді виконано не ним, а слідчим ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 чи іншою особою відсутні.

Отже, аргументи ОСОБА_3 про вчинення працівником правоохоронного органу кримінального правопорушення, є необґрунтованими, оскільки ґрунтуються лише на суб`єктивній оцінці підпису, виконаного від імені ОСОБА_5 , який на думку скаржника, насправді підроблено слідчим ОСОБА_4 .

У даному конкретному випадку, станом на момент розгляду скарги, заява ОСОБА_3 про вчинення слідчим ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також зібрані слідчим матеріали не містять фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Ініціювання кримінального переслідування особи, яка здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні та діє у межах повноважень суперечить вимогам кримінального процесуального закону та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу, а діяльність слідчого в межах посадової дискреції не може бути підставою для його кримінального переслідування.

За таких обставин, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив скаржнику у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки зазначені ОСОБА_3 у заяві про вчинення злочину відомості не можуть слугувати належною підставою для ініціювання кримінального провадження та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу.

У п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі Павлюлінець проти України (Заява № 70767/01) від 6 вересня 2005 року, суд висловив позицію, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява N 37437/97).

З огляду на викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив ОСОБА_3 у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницькій обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 21.01.2022.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1