Справа № 367/5678/21
Провадження №1-кп/367/622/2021
УХВАЛА
Іменем України
09 листопада 2021 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
Головуючого судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: ОСОБА_3 ,
обвинуваченого: ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань суду матеріали кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0001077 від 11.06.2021 року по обвинуваченню:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Корнин Попільнянського р-ну Житомирської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, суд,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Ірпінського міського суду Київської області знаходиться кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0001077 по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду в судовому засіданні, зазначив, що дане кримінальне провадження підсудне Ірпінському міському суду Київської області, підстав для закриття провадження немає, обвинувальний акт відповідає вимогам Кримінального процесуального законодавства, а тому можливо призначити судовий розгляд даного кримінального провадження у відкритому судовому засіданні у строки, визначені КПК України, з викликом в судове засідання учасників розгляду та свідків. Також, прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , який спливає 12.11.2021 року. Своє клопотання прокурор мотивує тим, що підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого згідно ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, у зв`язку з тим, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку прокурора менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та забезпечити виконання покладених на обвинуваченого обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.
Потерпіла в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не відомі.
Обвинувачений в судовому засіданні не заперечував щодо призначення судового розгляду по даному кримінальному провадженню. Разом із тим, заперечував щодо заявленого клопотання прокурором про продовження строків тримання під вартою, просив суд змінити запобіжний захід на домашній арешт.
Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов висновку про необхідність призначення справи до судового розгляду, з огляду на наступне.
Так, судом встановлено, що кримінальне провадження підсудне Ірпінському міському суду Київської області, підстав для його зупинення чи закриття не виявлено, підстав для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України не вбачається, обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої ст. 314 КПК України, суд проводить підготовку до судового розгляду
Суд, заслухавши клопотання та доводи прокурора, думку обвинуваченого, дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Стаття 197 КПК України передбачає, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, обвинуваченому було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого спливає 12.11.2021 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.
При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Суд заслухавши доводи прокурора, обвинуваченого, вивчивши матеріали кримінального провадження вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосований до обвинуваченого ОСОБА_4 у відповідності до вимог ст. 183 КПК України та з врахуванням наявності ризиків передбачених у п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, а тому є обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений перебуваючи на свободі може переховуватися від суду з метою уникнути покарання за вчинення інкримінованого йому злочину, в разі доведеності його вини, незаконно впливати на потерпілого та свідків, оскільки обвинуваченому відомі їх анкетні відомості. Також існує ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, оскільки останній офіційно не працевлаштований, тобто не має законних засобів для нормального існування, немає міцних соціальних зв`язків, інкримінований йому злочин, був вчинений в період іспитового строку обвинуваченого.
Таким чином, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого в ході судового слідства, виконання процесуальних рішень у справі, суд дійшов висновку, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, враховуючи наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому вважає за доцільне залишити ОСОБА_4 раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи вищевикладене суд прийшов до висновку, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та покладених на обвинуваченого обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.
Крім того, до суду надійшло клопотання потерпілої про завдані матеріальні та моральні збитки. Як вбачається з даного клопотання потерпіла просить стягнути з обвинуваченого ОСОБА_4 компенсацію за завдані матеріальні та моральні збитки у розмірі 6680 гривень.
Суд, дослідивши вищевказане клопотання, дійшов висновку, що по своїй суті воно містить позовні вимоги потерпілої до обвинуваченого про відшкодування шкоди завданої злочином.
Відповідно до ч. 2 ст. 127 КПК України, шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1, 4, 5 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Проте, позовні вимоги позивачем викладено у клопотанні, а не у позові який повинен відповідати вимогам ЦПК України.
Частиною 1 статті 185 ЦПК України, встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, суд, вивчивши заяву потерпілої про стягнення з обвинуваченого матеріальної та моральної шкоди, вважає, що вона подана без додержання вимог передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому вказану заяву необхідно залишити без руху.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 184, 194, 196-199, 201, 206, 314-315, 369-372, 376 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Призначити по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на 18 листопада 2021 року о 14 годині 45 хвилин в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області.
Повідомити учасників кримінального провадження про дату, час та місце проведення судового розгляду.
Цивільний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про стягнення шкоди завданої злочином залишити без руху.
Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі суду 10 днів з дня отримання даної ухвали.
У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута позивачу.
Клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 - задовольнити.
Клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу на більш м`який залишити без задоволення.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Київський слідчий ізолятор» обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на 60 (шістдесят) днів.
Строк дії ухвали суду про тримання під вартою, обчислювати з 09.11.2021 року до 07.01.2022 року, включно.
Повний текст ухвали буде складено, в межах строків, визначених ч. 2 ст. 376 КПК України та оголошено 12 листопада 2021 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1