Справа № 527/2526/21
провадження № 1-кс/527/559/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 листопада 2021 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання старшого слідчого слідчого відділеннявідділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0000459 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 23 листопада 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
24 листопада 2021 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділеннявідділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0000459 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 23 листопада 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.
У своєму клопотанні слідчий зазначив, що у провадженні слідчого відділеннявідділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000459 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, п.1 ч.2 ст. 115 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 23.11.2021 близько 15 год.,знаходячись на території метало-приймального пункту, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше судимим, в період іспитового строку, під час розмови, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, діючи з прямим злочинним умислом, спрямованим на умисне протиправне заподіяння смерті потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, взяв до правої руки кухонний ніж після чого ним же наніс 2-3 удари в ліву частину голови ОСОБА_6 . Після чого потерпілий ОСОБА_7 намагаючись припинити злочинні дії ОСОБА_5 та рятуючи життя ОСОБА_6 , підбіг до останніх, але в цей час ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на позбавлення життя потерпілих з якими відбувся конфлікт до кінця, наніс один удар ножем ззаду в область тулубу ОСОБА_7 , але не довів свого злочинного умислу, направленого на позбавлення життя ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , до кінця по незалежним від його волі причинам, тобто не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця.
Згідно довідки КНП «Глобинська міська лікарня» від 23.11.2021, ОСОБА_6 , отримав тілесні ушкодження у вигляді різаних ран обличчя зліва, відкритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку.
Згідно довідки КНП «Глобинська міська лікарня» від 23.11.2021, ОСОБА_7 , отримав тілесні ушкодження у вигляді проникаючої рани грудної клітки справа, лівобічного гемопневмотораксу.
23.11.2021 в ході огляду, який проводився на вулиці Дружби Народів в м. Глобине, поблизу домогосподарства №1 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було виявлено та вилучено: кухонний ніж довжиною 19,5 см., із металевим лезом довжиною 9 см., шириною 2 см., з написом «Kamin», полімерною ручкою чорного кольору довжиною 10,5 см. зі слідами речовини бурого кольору, схожої на кров.

23.11.2021 в ході затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, в порядку ст.208 КПК України у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було вилучено: куртку темно-синього кольору, штани спортивні чорного кольору, чоботи зимові чорного кольору із світло-відображуючими стрічками, светр темно-синього кольору із абстрактним візерунком білого кольору.

Слідчий зазначає, щов кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно під час проведення вищевказаної слідчої дії є доказом вчинення кримінального правопорушення, і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, а тому з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, а саме: кухонний ніж довжиною 19,5 см., із металевим лезом довжиною 9 см., шириною 2 см., з написом «Kamin», полімерною ручкою чорного кольору довжиною 10,5 см. зі слідами речовини бурого кольору, схожої на кров, куртку темно-синього кольору, штани спортивні чорного кольору, чоботи зимові чорного кольору із світло-відображуючими стрічками, светр темно-синього кольору із абстрактним візерунком білого кольору, які було вилучено у ОСОБА_5 в ході огляду, за адресою: АДРЕСА_1 .

У судове засідання слідчий не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, клопотання підтримував.
Власник майна,в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, встановив наступне.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що вилучене під час огляду та затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення у ОСОБА_5 23.11.2021 вище вказане майно,відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речового доказу у кримінальному правопорушенні та може підлягати дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.
З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділеннявідділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0000459 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 23 листопада 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України задовольнити.
Накласти арешт на вилучене під час огляду та затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення у ОСОБА_5 майно, кухонний ніж довжиною 19,5 см., із металевим лезом довжиною 9 см., шириною 2 см., з написом «Kamin», полімерною ручкою чорного кольору довжиною 10,5 см. зі слідами речовини бурого кольору, схожої на кров, куртку темно-синього кольору, штани спортивні чорного кольору, чоботи зимові чорного кольору із світло-відображуючими стрічками, светр темно-синього кольору із абстрактним візерунком білого кольору, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, відчуження, шляхом заборони користування та відчуження власнику, користувачу чи іншим особам із залишенням його в приміщенні збереження речових доказів відділу поліції№1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1