Справа № 182/7511/21
Провадження № 1-кс/0182/1463/2021
У Х В А Л А
Іменем України

05.11.2021 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному 03.11.2021 року до ЄРДР за № 0001000, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно :
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мусіївка, Нікопольського району, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, із професійно-технічною освітою, розлученого, маючому на утриманні малолітніх дітей: ОСОБА_6 , 2007 р.н., ОСОБА_7 2009 р.н., не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,-
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України ,-
за участю:
прокурора ОСОБА_8
захисника ОСОБА_9
підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , звернувся із клопотанням, яке погоджено прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному 03.11.2021 року до ЄРДР за № 0001000, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб.
Клопотання мотивовано тим, що 02.11.2021 приблизно о 12:00 годині ОСОБА_10 прийшов до родичів, які проживають за адресою: АДРЕСА_2 , де відбувався обрядовий обід за упокій померлої племінниці. В ході даного обіду ОСОБА_10 вживав алкогольні напої. Приблизно о 15:00 годині ОСОБА_10 направився додому, де поряд з будинком АДРЕСА_3 зустрів раніше знайомого ОСОБА_5 . В ході спілкування між ОСОБА_10 та ОСОБА_5 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла словесна сварка.
В ході сварки у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_10
02.11.2021 приблизно о 15:05 годині ОСОБА_5 , перебуваючи поряд з буд. АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, не маючи наміру на заподіяння смерті, діючи умисно, наніс ОСОБА_10 один удар кулаком в голову. Від даного удару ОСОБА_10 втратив рівновагу та впав на асфальтне покриття. Після цього ОСОБА_5 з місця події зник.
02.11.2021 приблизно о 15:10 годині лежачого на дорозі ОСОБА_10 виявили його родичі та викликали швидку медичну допомогу, по приїзду якої останньому надано невідкладну медичну допомогу.
02.11.2021 о 22:00 годині стан ОСОБА_10 погіршився та його госпіталізовано з місця проживання до КП «Нікопольська міська лікарня №4» ДОР.
03.11.2021 ОСОБА_10 від отриманих тілесних ушкоджень помер в реанімаційному відділені вищевказаної лікарні.
Своїми умисними діями ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_10 відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №627 від 03.11.2021 - тілесні ушкодження у вигляді набряку головного мозку, перелому склепіння черепу, закрита черепно-мозкова травму.
Умисні дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ознаки кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 7 до 10 років.
Причетність ОСОБА_5 в скоєні ним суспільно небезпечного діяння, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події та трупа, лікарським свідоцтвом про смерть, допитами свідків, та іншими матеріалами кримінального провадження.
Враховуючи той факт, що для забезпечення належної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування та розгляду в розумні строки даного кримінального провадження в суді, необхідне забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також те, що наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може:
?переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки, вчинив тяжкий злочин та усвідомлює, що за даний злочин може понести покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років;
?незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, із якими він особисто знайомий та знає адреси їх проживання.
На даний час виникла необхідність в обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки:
1) ОСОБА_5 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, що може спонукати його переховуватися від органів досудового розслідування та незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні;
2) ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин;
3) ОСОБА_5 не має офіційного місця роботи.
Тому виникла наявна необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 строком на 60 діб.
Запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, неможливо, оскільки:
- застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, застави, домашнього арешту, фактично не зможе забезпечити реальне запобігання спробам вчинити ним дії, передбачені п.1-5 ч.1 ст. 177 КПК України;
- у разі обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, ОСОБА_5 може впливати на свідків його задокументованої злочинної діяльності з метою зміни ними своїх показань та неповідомлення про свій незаконний вплив слідчому, прокурору та суді та покинути відомі слідству його можливі місця перебування;
- під час досудового розслідування не надійшло жодних звернень про передачу ОСОБА_5 комусь на поруки, що виключає передачу його на поруки;
- враховуючи те, що ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення із застосуванням насилля, то відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України виключається можливість застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави;
- ОСОБА_5 не має грошових заощаджень або родичів, які могли б його матеріально забезпечити, що виключає можливість застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 усвідомлює наслідки скоєного ним кримінального правопорушення, що може спонукати його переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків. Зважаючи на те, що ОСОБА_5 вчинив злочин із застосуванням насилля, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, зважаючи на механізм спричинення потерпілому тілесних ушкоджень, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 та запобігти зазначеним ризикам, слідчий і звернувся до суду.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Підозрюваний у судовому засіданні проти клопотання заперечував, зазначив, що він раніше не судимий, не переховувався від слідчого.

Підозрюваний просив обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 ,

Захисник авдвокат ОСОБА_9 вважав клопотання слідчого немотивованим.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні довести суду обставини, на які вони посилаються.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
ЄСПЛ у рішенні по справі "Белчев проти Болгарії" наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.
Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 слідчий судя також враховує наявність обґрунтованої підозри, що підтверджується дослідженими доказами, а саме: протоколом огляду трупа; лікарським свідоцтвом про смерть № 627 та протоколами допитів свідків.
Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 підозрюється в скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання до 10 років позбавлення волі. Таке суворе покарання може спонукати підозрюваного переховуватись від суду.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до п. "с" ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Також, ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях зазначав, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не може вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. При цьому суд враховує положення ст.178 КПК України, тяжкість покарання, яке може бути призначене обвинуваченому, у разі визнання його вини у вчиненні злочинів, в яких він обвинувачується.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання за клопотаннями прокурора та обвинуваченого, суд враховує вимоги п.п. З і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справу «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме:

- тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі;

- у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення;

Крім того, прокурором не доведено вчинення підозрюваним перешкод у розслідуванні кримінального правопорушення, у якому його обґрунтовано підозрюють, вплив на свідків, з метою зміни показів на свою користь. З урахуванням викладеного, враховуючі, що обвинувачений є раніше не судимою особою, знятий з обліку у нарколога, він завжди з`являється за викликом слідчого, має постійне місце проживання, суд вважає достатнім та таким, що буде відповідати встановленим обставинам справи, застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Такий запобіжний захід, на думку суду, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
З урахуванням викладеного, встановлених обставин справи та висновків суду, суд вважає необхідним покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, суду; не відлучатися цілодобово з місця фактичного мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Керуючись статтями 176-179, 181,194,206 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному 03.11.2021 року до ЄРДР за № 0001000, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 - задовольнити частково.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, суду;
- цілодобово не відлучатися з місця фактичного мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Нікопольського РУП ГУНП України в Дніпропетровській області
Строк дії ухвали - не більше ніж два місяці, а також не більше строку досудового розслідування, тобто до 05.01.2022 року.
Контроль за виконанням запобіжного заходу здійснює слідчий, а коли справа перебуває в провадженні суду - прокурор.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1