Справа № 522/3029/22
Провадження № 1-кс/522/1362/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 лютого 2022 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_8 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в рамках кримінального провадження №0000204 від 28.04.2021 року стосовно: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Кицкани, Слободзейського району Молдови, молдованина, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, маючого на утриманні трьох неповнолітніх дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 КК України, -

У С Т А Н О В И В:
У провадженні слідчого управління ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження № 0000204 від 28.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 190 КК України.
Виходячи з викладеного у клопотанні вбачається, що ОСОБА_7 29.07.2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 255 КК України участь у злочинній організації.
28.07.2021 року підозрюваного ОСОБА_7 затримано у порядку ст. 208 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 30.07.2021 року підозрюваному ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави, строком до 25.09.2021 року.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.09.2021 продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , без можливості внесення застави, строком до 22.11.2021 року.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 19.11.2021 року продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , без можливості внесення застави, строком до 24.12.2021 року.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.12.2021 року продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , без можливості внесення застави, строком до 28.01.2022 року.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 28.01.2022 року продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , без можливості внесення застави, строком до 16.02.2022 року.
Оскільки на теперішній час, в рамках кримінального провадження, ризики передбачені ст. 177 КПК України, що існували під час продовження застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу не зменшилися, а завершити досудове розслідування до завершення строку дії ухвали слідчого судді Київського районного суду міста Одеси про продовження застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу, не виявляється за можливе з об`єктивних причин, слідчий за погодженням з прокурором звертається до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечив проти задоволення та надав письмові заперечення щодо клопотання та зазначив, що обгрунтованість підозри не доведена, кваліфікація правопорушення мова про яке йде у клопотанні не вірна, не зазначено конкретний час створення злочинної організації, не зазначено які саме конкретні дії вчинив ОСОБА_7 з приводу висунутого повідомлення про підозру, а вчинення кримінальних правопорушень, інкримінованих підозрюваному не підтверджуються матеріалами НСРД. Ризики викладені у клопотання не підтверджуються матеріалами клопотання, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, одружений, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, має постійне місце проживання. У зв`язку з викладеним захисник просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Вивчивши надані матеріали кримінального провадження, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, вислухавши думку прокурора, адвоката, приходжу до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

28.07.2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України, за кваліфікуючими ознаками: - участь у злочинній організації; - заволодіння чужим майном шляхом обману та зловживання довірою (шахрайство), вчинені повторно, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, вчинені організованою групою злочинною організацією.
Слідчий суддя звертає увагу, на те, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Аналіз змісту повідомлення про підозру ОСОБА_7 , дає підстави вважати що висунута підозра містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в можливій причетності (пов`язаності) даної особи з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням.
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Таким чином, на початковій стадії розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
Виходячи із наявних у слідчого судді матеріалів, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України.
Слідчий суддя вказує, що обґрунтованість підозри встановлювалась під час вирішення питання про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу та продовження такого.
Також, слідчий суддя звертає увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.
При вирішенні питання про існування ризиків, слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, а також розглядаючи ризик переховування підозрюваного в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід звернути увагу на те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, тобто немає офіційного джерела прибутку, слідчий суддя також оцінює кількість епізодів кримінального правопорушення, їх корисливий характер, ступінь організації та суспільно-небезпечні наслідки, а тому слідчий суддя приходить до переконання, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду продовжує існувати.

Слідчий суддя зазначає, що на теперішній час слідством не вилучено всіх документів, доступ до яких має підозрюваний, а тому слідчий суддя приходить до переконання щодо продовження існування ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Стосовно ризику незаконного впливу на свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), підозрюваний може незаконного впливати на потерпілих та свідків з метою зміни ними свідчень у ході судового розгляду кримінального провадження у подальшому, впливати на свідків, яких ще не допитано для дачі ними неправдивих свідчень, які його виправдовують, або впливати на інших осіб, які можуть бути допитані, оскільки більшість з них, відповідно до матеріалів кримінального провадження, знайомі з підозрюваним, а тому слідчий суддя приходить до переконання про доведеність в судовому засіданні продовження існування вказаного ризику.

На теперішній час підстав для скасування чи зміни покладених на підозрюваного обов`язків немає, оскільки не зменшились заявлені під час обрання йому запобіжного заходу ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 10.02.2022 року продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до десяти місяців, тобто до 13.07.2022 року.

Так, встановлено наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про продовження застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_7 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

Виходячи з розглянутих матеріалів справи, слідчий суддя саме на даному етапі досудового розслідування вбачає підстави для того щоб не визначати розміру застави (ч.4 ст. 183 КПК України).

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України, а також продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого слідчої групи у кримінальному провадженні - заступника начальника відділу СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_8 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в рамках кримінального провадження №0000204 від 28.04.2021 року задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 16.04.2022 року, в межах строку досудового розслідування, з утриманням в Державній установі "Одеській слідчий ізолятор".

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1