Справа № 991/363/22
Провадження № 1-кс/991/370/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 січня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 щодо корупційних дій представників Святошинського управління НП ГУ НП в м. Києві з приводу приховування даних про кримінальні злочини, невнесення даних до реєстру ЄО, Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:
18.01.2022 ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді Вищого антикорупційного суду зі скаргою, відповідно до якої просить розглянути корупційні складові у небажанні виконувати свої прямі обов`язки поліцейських Святошинського управління НП ГУ НП в м. Києві та притягнути до відповідальності за корупційні дії щодо невнесення відомостей до ЄО, ведення декількох реєстрів по заявах громадян про кримінальні порушення та інші події, невнесення даних до ЄРДР по її заявах, а тільки виключно за рішеннями суду і через певних час. А не протягом 24 годин після отримання ухвали суду.
В обґрунтування скарги посилається на те, що працівниками Святошинського управління НП ГУ НП в м. Києві не внесено відомості до ЄРДР за її заявами про викрадення сина (ст. 149 КК України «Торгівля людьми»), про втручання у роботи її телефону (мобільний зв`язок, інтернет). Крім того, скаржниця посилається на незадовільну поведінку працівників Святошинського управління НП ГУ НП в м. Києві, які застосовували по відношенню до неї грубість і хамство. В діях працівників Святошинського управління НП ГУ НП в м. Києві за вказаними обставинами скаржниця вбачає корупційні правопорушення, у зв`язку з цим вона звернулась зі скаргою до слідчого судді.
Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено виключний перелік рішень, дії чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК України.

Як убачається з резолютивної частини скарги, скаржниця просить розглянути корупційні дії поліцейських Святошинського управління НП ГУ НП в м. Києві, які полягають у небажанні останніх виконувати свої прямі обов`язки та притягнути їх до відповідальності.
Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування (ч. 1 ст. 214 КПК України).

Статтею 216 КПК України визначено підслідність кримінальних правопорушень за органами, уповноваженими на їх розслідування.

Разом з тим, зі скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що скаржниця ОСОБА_2 взагалі не зверталася до відповідних правоохоронних органів із заявою про вчинення кримінальних правопорушень працівниками Святошинського управління НП ГУ НП в м. Києв.

Отже, слідчий суддя прийшов до висновку, що ОСОБА_2 не є особою, яка має право звертатися до слідчого судді зі скаргою.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.

У примітці до ст. 45 КК України зазначено, що корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу. Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 366-2, 366-3 цього Кодексу.

Правила визначення підслідності, передбаченої ч. 5 ст. 216 КПК України, та, як наслідок, підсудності ВАКС, обумовлюються наявністю однієї з таких умов: відповідним суб`єктом вчинення кримінального правопорушення (п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України); розміром предмета кримінального правопорушення або завданої ним шкоди (п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України); «адресатом активного підкупу чи впливу» (п. 3 ч. 5 ст. 216 КПК України). Тільки в разі наявності однієї із зазначених умов слідчий суддя Вищого антикорупційного суду може здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у відповідних кримінальних провадженнях.

При цьому, як убачається із усталеної практики Верховного Суду (постанова ККС ВС від 14.04.2020 у справі №761/34909/17, постанова ККС ВС від 30.09.2020 у справі №563/1118/16-к), правильне визначення підслідності у кримінальному провадженні має важливе значення для допустимості доказів, отриманих під час досудового розслідування, а здійснення досудового розслідування неуповноваженими на те особами (органами), тобто з порушенням підслідності, визнається істотним порушенням прав людини і основоположних свобод та має наслідком визнання отриманих доказів недопустимими.

Слідчий суддя, перевіривши та оцінивши відомості викладені у скарзі ОСОБА_2 , дійшов висновку, що вона не містить жодної із умов визначених ч. 5 ст. 216 КПК України, а тому скарга не відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора повертається слідчим суддею заявнику, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу і скарга не підлягає розгляду у цьому суді.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу ОСОБА_2 щодо корупційних дій представників Святошинського управління НП ГУ НП в м. Києві з приводу приховування даних про кримінальні злочини, невнесення даних до реєстру ЄО, Єдиного реєстру досудових розслідувань слід повернути скаржнику, що не позбавляє її права на звернення зі скаргою до відповідного суду за належною підсудністю.
На підставі викладеного, керуючись ст. 33-1, 216, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Скаргу ОСОБА_2 щодо корупційних дій представників Святошинського управління НП ГУ НП в м. Києві з приводу приховування даних про кримінальні злочини, невнесення даних до реєстру ЄО, Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернути скаржнику.

Копію ухвали разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка її подала.

На ухвалу слідчого судді, постановленої без виклику особи, може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1