УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000100 від 14.06.2021 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000100 від 14.06.2021 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає про те, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000100, внесеному 14.06.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Шевченківською окружною прокуратурою міста Києва.

12.10.2021 року у кримінальному провадженні №0000100, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

28.10.2021 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні №0000100, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

28.10.2021 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні №0000100, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.
28.10.2021 ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні №0000100, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.
Санкцією ч. 2 ст. 367 КК України, передбачено покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення у виді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.

Розмір матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, становить 22 335 583, 1 грн. (двадцять два мільйони триста тридцять п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят три гривні десять копійок), що є тяжкими наслідками.
Прокурором заявлено цивільний позов в інтересах держави в особі Київської міської ради про солідарне стягнення з підозрюваних ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, в розмірі 22 335 583, 1 грн.
При цьому, встановлено, що у приватній власності ОСОБА_5 перебуває нерухоме майно, а саме: земельна ділянка, площею: 0,02 га, кадастровий номер: :02:002:0774, за адресою: Одеська обл., Татарбунарський район, с. Лиман; земельна ділянка, площею 1,1939 га, кадастровий номер: :03:001:1005, за адресою: Черкаська обл., Драбівський район, Яворівська сільська рада; будинок, площею: 50,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 (1/2 частини будинку належить на праві власності ОСОБА_5 ).

В судове засідання слідчий СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві не з`явився, про дату та час повідомлявся належним чином. Проте, слідчим ОСОБА_3 на адресу суду направлено заяву, в якій він клопотання підтримує в повному обсязі, просить його задовольнити та проводити розгляд без його участі.
Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, не було тимчасово вилучене, то розгляд клопотання з метою забезпечення арешту майна, в силу ч.2 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе здійснити без повідомлення власника майна.

Вивчивши клопотання та матеріали, надані на його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів клопотання, що СВ Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000100, внесеному 14.06.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
12.10.2021 року у кримінальному провадженні №0000100, ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

28.10.2021 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні №0000100, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у праві власності ОСОБА_5 : перебуває нерухоме майно, а саме: земельна ділянка, площею: 0,02 га, кадастровий номер: :02:002:0774, за адресою: Одеська обл., Татарбунарський район, с. Лиман; земельна ділянка, площею 1,1939 га, кадастровий номер: :03:001:1005, за адресою: Черкаська обл., Драбівський район, Яворівська сільська рада; будинок, площею: 50,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 (1/2 частини будинку належить на праві власності ОСОБА_5 ).

Згідно з ст.ст.131,132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 2 ст.170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п.1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п.3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).
Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч.6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
При цьому слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.
Таким чином, з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, а також того, що вказане у клопотанні майно належить ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, з метою забезпечення відшкодування заявленого прокурором цивільного позову, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна, оскільки прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 в інтересах держави в особі Київської міської ради до підозрюваних у кримінальному провадженні №0000100 від 14.06.2021 було пред`явлено цивільний позов про солідарне відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Разом з тим, слідчий суддя вважає відсутніми підстави для заборони користування зазначеним у клопотанні майном підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки слідчим не доведені обставини, які підтверджують, що незастосування такого обмеження призведе до приховування, пошкодження, псування, втрати, використання, перетворення, передачі майна.

Підстав сумніватись в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

При цьому, слідчий суддя не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.
Керуючись ст. ст. 131; 132; 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000100 від 14.06.2021 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт із забороною відчуження та розпорядження на майно, яке належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:
-земельну ділянку, площею: 0,02 га, кадастровий номер: :02:002:0774, за адресою: Одеська обл., Татарбунарський район, с. Лиман;

-земельну ділянку, площею 1,1939 га, кадастровий номер: :03:001:1005, за адресою: Черкаська область, Драбівський район, Яворівська сільська рада;

-1/2 частину будинку, площею: 50,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 , без заборони використання такого житлового приміщення особами, які на законних підставах у ньому проживають.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя