УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06.09.2021 року Засто слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання в рамках кримінального провадження № 0001930 від 27.12.2018 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітніх дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 та ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше не судимого, інженера технічного нагляду, здійснюючого діяльність як ФОП, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 275 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 26.03.2015 у відповідності до статті 17 Закону України (далі ЗУ) «Про архітектурну діяльність» отримав кваліфікаційний сертифікат АТ 003283 за спеціалізацією «Технічний нагляд за будівництвом будівель і споруд» та кваліфікаційним рівнем «Інженер технічного нагляду», який надає йому повноваження ведення особистої діяльності у сфері архітектурної діяльності, і який несе відповідальність за результати своєї роботи.
Разом з тим, 12.10.2018 ОСОБА_5 зареєструвався як фізична особа підприємець за видами діяльності: 71.11 «Діяльність у сфері архітектури» (основний), 74.90 «Інша професійна, наукова та технічна діяльність», 71.12 «Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах».
Таким чином, ОСОБА_5 , маючи повноваження ведення особистої діяльності у сфері архітектурної діяльності, зокрема на здійснення технічного нагляду, достовірно знаючи, у відповідності до ст. 17 ЗУ «Про архітектурну діяльність» про відповідальність за неналежне виконання робіт (послуг), право виконання яких визначено кваліфікаційним сертифікатом, та порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил, уклав договір на здійснення технічного нагляду з Південним територіальним квартирно-екслуатаційним управлінням № 277/18 від 13.011.2018, предметом якого є здійснення ОСОБА_5 технічного нагляду за проведенням будівельною організацією ТОВ «ДАКСС» на підставі укладеного вказаною організацією з Південним територіальним квартирно-екслуатаційним управлінням договору генерального підряду № 243/18 від 14.12.2018 капітальним ремонтом будівлі казарми ГП № НОМЕР_1 військового містечка № Ч НОМЕР_2 , за адресою: АДРЕСА_2 , яке закрпілене за військовою частиною НОМЕР_3 .
Відповідно до робочого проекту капітального ремонту будівлі казарми № НОМЕР_1 , в тому числі, необхідно здійснити роботи по: заміні радіаторів на нові з термостатичними вентилями та терм головками; заміні трубопроводів системи опалення.
Загальні вимоги до організації будівельного виробництва під час нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури викладені у державних будівельних нормах (далі ДБН) А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».
Відповідно до вимог п. 3.2.13 розділу 3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» проект виконання робіт (далі ПВР) вид проектно-технологічної документації (далі ПТД), яка розробляється на основі робочої документації та проекту організації будівництва (далі ПОБ) і визначає та деталізує технологію, організацію та умови виконання будівельних робіт.
Пункт 4.1 розділу 4 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» передбачає, що організація будівельного виробництва полягає у спрямуванні організаційних, технічних, технологічних рішень та інших заходів на реалізацію проектних рішень щодо будівництва об`єкта з дотриманням вимог законодавства та нормативних документів і забезпеченням під час будівництва:а) механічного опору та стійкості конструктивних елементів, що споруджуються; б) пожежної безпеки; в) унеможливлення загрози здоров`ю або безпеці людей та шкідливого впливу на навколишнє природне середовище; г) захисту від шкідливого впливу шуму та вібрації.
Пунктом 4.2 розділу 4 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» визначено, що організація будівельного виробництва включає заходи щодо: а) календарного планування підготовчих і будівельних робіт з врахуванням необхідних термінів завершення будівництва об`єктів та виконання окремих етапів робіт, узгоджених діями учасників будівництва, дотриманням вимог законодавства, нормативних актів та документів; б) трудового та матеріально-технічного забезпечення виконання запланованих робіт; в) раціональної організації праці та механізації робіт; г) управління виконанням виробничих процесів відповідно до вимог проектних рішень з урахуванням складу, обсягів, термінів та сезону виконання робіт, вимог до технологічної послідовності, можливостей засобів механізації, складу та кваліфікації виконавців робіт; д) досягнення проектних експлуатаційних властивостей об`єкта будівництва, забезпечення відповідної якості будівельної продукції; е) забезпечення комплексної безпеки будівництва, включаючи охорону та збереження навколишнього середовища - природного, соціального, техногенного та дотримання вимог Державних санітарних правил і норм (далі ДсанПіН) щодо небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу; ж) здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об`єктів, а також, за необхідності, науково-технічного супроводу відповідно до ДБН В. 1.2-5; і) прийняття виконаних робіт і закінчених будівництвом об`єктів.
Пункт 4.3 розділу 4 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» визначає, що для забезпечення комплексної безпеки будівництва заходи з організації будівельного виробництва мають передбачати:а) дотримання під час підготовки і виконання будівельних робіт вимог з охорони праці та усіх видів промислової безпеки відповідно до ДБН А.3.2-2; б) підтримання в процесі будівництва показників міцності і стійкості конструкцій та основ об`єкта будівництва в цілому та об`єктів прилеглої забудови;в) дотримання безпечних умов експлуатації об`єктів прилеглої забудови відповідно до ДБН В. 1.2-12;г) дотримання вимог до виконання будівельних робіт в умовах діючого підприємства при здійсненні реконструкції, капітального ремонту або технічного переоснащення;д) захист об`єкта будівництва, прилеглої території та забудови від впливу несприятливих природних або техногенних факторів; Примітка. Можливі несприятливі фактори впливу на об`єкти будівництва або прилеглу територію - геологічні та гідрогеологічні умови (селі, лавини, зсуви, обвали, заболоченість, підтоплення, просідання, підроблюванні території), значні перепади рівня поверхні будівельного майданчика, різнорідність ґрунтів основ та навантажень на них, значне і неоднакове заглиблення підземної частини об`єкта, складні умови прилеглої забудови тощо. е) ліквідацію негативного техногенного впливу будівництва на навколишнє середовище у разі виявлення його засобами моніторингу; ж) безпечне розміщення на будівельному майданчику виробничих та побутових приміщень і споруд для обслуговування будівництва, безпечне облаштування робочих місць. забезпечення проїзду і обслуговування транспортних засобів; і) захист котлованів, траншей і виробок від обвалення та від поверхнево-ґрунтових вод; к) регламентацію правил безпечної експлуатації при виборі і розміщенні комплекту будівельних машин і засобів механізації; л) послідовність і темпи виконання робіт, які забезпечують ефективне і безпечне здійснення будівництва; м) максимальне зменшення обсягів і термінів робіт, які виконуються в умовах дії небезпечних і несприятливих чинників; н) не перевищення гранично-допустимих концентрацій небезпечних та шкідливих виробничих чинників; п) дотримання безпечних умов праці, санітарно-побутове та медичне забезпечення працюючих відповідно до чинного законодавства; р) виконання заходів з охорони та збереження навколишнього середовища; с) дотримання умов дорожнього руху на прилеглих до об`єкта ділянках вулично-дорожньої мережі; т) безпечні способи та порядок поводження з відходами; у) дотримання під час підготовки і виконання будівельних робіт вимог пожежної безпеки відповідно до НАПБ А.01.001, ДБН В.1.1-7, ДБН В.1.2-7, інших нормативних актів.
Пункт 4.4 розділу 4 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» визначає, що при організації будівельного виробництва мають бути враховані індивідуальні властивості об`єкта будівництва (архітектурно-планувальні та конструктивні рішення, категорія складності, заглибленість, висотність, тощо) терміни будівництва, а також умови будівництва (геологія, та гідрогеологія, навколишнє середовище, особливості будівельного майданчика тощо).
Пункт 4.5 розділу 4 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» визначає, що на кожному об`єкті будівництва організація будівельних робіт має здійснюватися на підставі розробленої ПТД.
Відповідно до вимог ДБН А.2.2-3 питання організації будівництва відображаються на стадії ТЕО (ТЕР) у розділі «Основні положення з організації будівництва» (додаток Д), а на стадії П або затверджувальної частини робочого проекту - у ПОБ.
ПОБ та сукупність розроблених на його підставі ПВР складають комплект ПТД, яка повинна містити рішення з реалізації заходів, визначених у 4.1, 4.2, 4.3 ДБН.
Згідно п. 5.1.8 ДБН проект організації будівництва на повний обсяг будівництва об`єкта розробляється відповідно до вимог ДБН А.2.2-3у складі проекту (затверджувальної частини робочого проекту) як розділ «Організація будівництва».
За необхідності, ПОБ розробляються на окремі черги будівництва, пускові комплекси або на окремі його частини. Проект виконання робіт (далі ПВР) розробляються на основі ПОБ та робочої документації.
У пункті 5.2.1 розділу 5 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» зокрема зазначено, що ПОБ має містити загальні рішення з організації будівництва об`єкта в цілому. У випадку здійснення будівництва за чергами, пусковими комплексами ПОБ кожної черги, пускового комплексу має враховувати умови будівництва об`єкта в цілому.
Склад та форми основних документів ПОБ наведено у додатках Д та Е.
Так, у додатку «Д» зазначених будівельних норм визначено, що у складі розділу проекту «Основні положення з організації будівництва» на стадії ТЕО (ТЕР) має міститись коротка пояснювальна записка з організації будівництва, у т.ч.: а) способи виконання будівельних робіт; б) визначення тривалості будівництва з обґрунтуванням, а також схема будівельного генплану.
Згідно додатку «Е» ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», ПОБ розробляється на повний обсяг будівництва, передбачений проектною документацією об`єкта будівництва, а за потреби також на окремі етапи будівництва (черги, пускові комплекси, частини об`єкта будівництва, підготовчі роботи).
До складу ПОБ включаються: а) календарний план будівництва, в якому визначаються терміни і послідовність будівництва основних і допоміжних будівель і споруд, черг, частин, технологічних вузлів і етапів, пускових комплексів з розподілом капітальних вкладень і обсягів будівельних робіт за об`єктами та періодами будівництва (додаток Ж, форма Ж 1). Календарне планування може здійснюватись на базі сітьових моделей; б) будівельні генеральні плани об`єкта будівництва для підготовчого та основного періодів з урахуванням зведення підземних і надземних частин з розташуванням:- постійних будівель і споруд;- місць розташування тимчасових будівель і споруд, складування конструкцій, матеріалів і виробів;- інженерних мереж, місць підключення тимчасових інженерних мереж до діючих мереж із зазначенням джерел забезпечення будмайданчика електроенергією та водою;- складських майданчиків;- основних монтажних кранів, інших будівельних машин та обладнання;- існуючих будівель та тих, що підлягають знесенню;- місць розташування знаків закріплення розбивочних осей будівель і споруд;- небезпечних зон;- доріг, проїздів, під`їздів, місць розвороту;- місць розташування джерел протипожежного водопостачання; в) організаційно-технологічні схеми, що визначають раціональну послідовність зведення об`єкта будівництва із зазначенням технологічної послідовності робіт; г) відомість обсягів основних будівельних, монтажних і спеціальних будівельних робіт, визначених проектною документацією (на вимогу замовника), з виділенням робіт по основних об`єктах, чергах, пускових комплексах, етапах будівництва (додаток Ж, форма Ж2); д) відомість потреби в будівельних конструкціях, виробах, матеріалах і устаткуванні з розподілом за календарними періодами будівництва, яка складається на об`єкт будівництва в цілому та на основні будівлі і споруди, виходячи з обсягів робіт і діючих норм витрат будівельних матеріалів (додаток Ж, форма ЖЗ); е) відомість потреби в основних будівельних машинах і транспортних засобах на будівництво в цілому та на основні будівлі і споруди, складена на основі фізичних обсягів робіт, обсягів вантажоперевезень і норм виробітку будівельних машин і засобів транспорту; ж) потреба в кадрах будівельників за основними категоріями; з) пояснювальна записка, що містить:- характеристику умов будівництва;- обґрунтування методів виконання і можливість суміщення будівельних, монтажних і спеціальних будівельних робіт;- обґрунтування прийнятої тривалості будівництва; - обґрунтування розмірів і оснащення майданчиків для складування матеріалів, конструкцій і устаткування;- обґрунтування обсягів потреби у тимчасовому водо- та електропостачанні;- схеми встановлення будівельних машин та обладнання;- способи й порядок збирання відходів, їх зберігання та перевезення до об`єктів поводження з відходами;- заходи щодо охорони праці відповідно до діючих нормативних актів;- оцінку впливів на навколишнє середовище (ОВНС) при будівництві, виконану відповідно до розділу 3 ДБН А.2.2-1.
Склад, зміст і рівень деталізації матеріалів ПОБ потрібно конкретизувати з урахуванням індивідуальних властивостей і умов здійснення конкретної забудови.
За потреби у ПОБ необхідно передбачати рішення з можливого тимчасового використання для потреб будівництва окремих об`єктів або їх частин, що споруджуються.
Для об`єктів, що будуються в особливих природних або техногенних умовах, ПОБ має передбачати відповідні додаткові заходи із захисту від несприятливих впливів та забезпечення якості будівництва.
Крім того, відповідно до п. 5.2.6 вищезгаданих будівельних норм вихідними матеріалами для розробки ПОБ є:а) завдання на проектування об`єкта будівництва;б) містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, отримані в установленому законом порядку;в) матеріали інженерних вишукувань (у тому числі для будівництва в умовах існуючої забудови - матеріали обстеження ділянки для будівництва, прилеглих об`єктів та інженерних мереж, а для реконструкції, капітального ремонту, в першу чергу, у разі необхідності, підсилення будівельних конструкцій чи основ або технічного переоснащення об`єктів - матеріали їх попереднього технічного обстеження);г) дані режимних спостережень на територіях, які підлягають впливу несприятливих природних явищ;д) проектна документація для будівництва: об`ємно-планувальні та конструктивні рішення об`єкта будівництва з розбивкою його на черги, пускові комплекси, якщо це передбачено завданням на проектування, кошториси, принципові технологічні схеми основного виробництва, характеристики технологічного обладнання (вага, габарити, умови зберігання тощо); е) спеціальні вимоги до будівництва складних об`єктів; ж) відомості про особливі умови виконання будівельних робіт на об`єктах, де здійснюється реконструкція, капітальний ремонт (підсилення конструкцій) або технічне переоснащення; і) документи, необхідні для встановлення термінів будівництва; к) рішення щодо застосування матеріалів, конструкцій, основних будівельних машин і транспортних засобів тощо; л) відстані до кар`єрів, місць відвалів тощо; м) дані щодо заходів із захисту території будівництва від несприятливих природних явищ (зокрема, геологічних та гідрогеологічних процесів), а також від можливих пожеж та щодо етапності їх виконання; н) дані про забезпечення об`єкта будівництва засобами цивільного, протипожежного захисту.
Разом з цим, у п. 5.3.1 розділу 5 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» зазначено, ПВР має містити рішення з технології та організації виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва або окремих його черг, пускових комплексів, окремих видах чи етапах робіт, а також перелік необхідної виконавчої документації.
ПВР розробляється на підставі робочої документації та ПОБ, і має передбачати заходи із забезпечення якісного, безпечного і своєчасного виконання робіт з дотриманням вимог 4.2.
При розробленні ПВР до уваги беруться характеристики матеріалів і конструкцій, задіяних будівельних машин, обладнання, технічних засобів, а також умови виконання робіт.
У п. 5.3.5 розділу 5 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» вказано, що ПВР розробляє будівельна організація на види та етапи робіт, які вона виконує. Для складних видів робіт ПВР може розроблятися із залученням проектних організацій (у тому числі у складі проектної документації) або науково-дослідних організацій відповідного напряму діяльності.
ПВР повинен бути узгоджений з ПОБ за основними показниками: межі будівельного майданчика, прийняті методи будівництва, принципові рішення з організації і послідовності робіт, вимоги щодо міцності, стійкості та надійності об`єкта будівництва, вимоги комплексної безпеки будівництва.
Водночас у п. 7.5 розділу 7 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» вказано, що у разі реконструкції, капітального ремонту або технічного переоснащення існуючого об`єкта виконання будівельних робіт має бути узгоджене з умовами його експлуатації.
Зокрема узгоджують терміни зупинки експлуатації і склад робіт, які виконуються в період зупинки, порядок виконання демонтажних і будівельних робіт та умови їх суміщення тощо.
Проте, інженер технічного нагляду ОСОБА_5 , достовірно знаючи вимоги вищезазначених нормативно-правових актів та маючи можливість їх належного виконання, цього не зробив, і допустив порушення вимог пункту 7.5 розділу 7 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», а саме не забезпечив узгодження виконання будівельних робіт з умовами експлуатації казарми, що призвело до загибелі людини.
Так, в період з 23.12.2018 по 25.12.2018 (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено) працівниками ТОВ «ДАКСС» здійснено демонтаж розширювального бачка системи опалення, який був розташований на четвертому поверсі вказаної будівлі (казарми № НОМЕР_1 ) військового містечка військової частини НОМЕР_3 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .
Наказом командира військової частини НОМЕР_3 від 08.11.2018 № 2577 «Про призначення операторів котелень у військовій частині» у відповідності вимог наказу Міністерства оборони (далі ІНФОРМАЦІЯ_4 ) України від 15.05.2018 № 218 «Про підготовку казармено-житлового фонду і комунальних споруд до експлуатації в зимовий період 2018-2019 років» були залученні військовослужбовці строкової військової служби вказаної військової частини для виконання робіт кочегарів, які пройшли навчання в Одеському державному центрі професійного навчання працівників переробної промисловості, за професією «оператор котельні» та згідно вимог наказу МО України від 29.09.2014 № 688 були допущенні до самостійного виконання робіт.
Серед вищевказаних військовослужбовців був солдат ОСОБА_8 , який 27.12.2018 заступив у добовий наряд оператором котельні у казармі ГП № НОМЕР_1 військового містечка військової частини НОМЕР_3 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , де о 16 годині 20 хвилини у котельні вищевказаної казарми стався вибух котла АОТВ-100Н, чим спричинено останньому комбіновану термічну та механічну травми (голови, шиї, тулуба та кінцівок): а) закрита черепно лицева травма: забійна рана голови; крововиливи у м`які тканини голови; перелом потиличної кістки; крововиливи над твердою та під твердою мозковою оболонкою; крововиливи під м`яку мозкову оболонку обох потиличних часток; крововиливи під м`яку мозкову оболонку та забій мозочка; б) закрита травма тулуба: крововилив в м`які тканини поперекової ділянки зліва; переломи поперечних відростків 1-4-го поперекових хребців зліва; компресійний перелом 9-го грудного хребця; крововилив в товщу лівого купола діафрагми; забої легень; крововилив в ділянці воріт печінки; крововилив в жирову клітковину в ділянці лівої нирки; в) закрита травма кінцівок: уламковий перелом лівої променевої кістки; г) опіки шкіри ІІ-ІІІ ступеня 50-55% поверхні тіла (голови, шиї, тулуба та кінцівок), які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень.
Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_5 помер у реанімаційному відділенні ВМКЦ ПР (м. Одеса), і настання смерті останнього перебуває у прямому причинному зв`язку з отриманими тілесними ушкодженнями.
Причиною вибуху котла АОТВ-100Н є збільшення об`єму води і зростання тиску в системі, що відбулось в наслідок демонтажу розширювального бачку, розташованого на четвертому поверсі казарми ГП № НОМЕР_1 військового містечка військової частини НОМЕР_3 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .
Таким чином, внаслідок кримінальної протиправної недбалості інженера технічного нагляду ОСОБА_5 , у порушення вимог пункту 7.5 розділу 7 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», останнім не забезпечено узгодження виконання будівельних робіт з умовами експлуатації казарми, що призвело до того, що розширювальний бачок системи опалення був демонтований при функціонуючій системі опалення, внаслідок чого відбулось збільшення об`єму води і зростання тиску в системі, що стало причиною вибуху котла АОТВ100Н у казармі № НОМЕР_1 , і заподіяло тяжкі тілесні ушкодження оператору котельні солдату ОСОБА_8 , які перебувають у прямому причинному зв`язку з настанням смерті останньому.
На підставі викладеного, слідчим за погодженням з прокурором у порядку, передбаченому ст. ст. 111, 278 КПК України 27.08.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 275 КК України, а саме у порушенні під час будівництва правил, що стосуються безпечної експлуатації будівель, особою, яка зобов`язана дотримувати таких правил, якщо це спричинило загибель людини.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні долучив письмове заперечення та зазначив, що заперечує, проти задоволення клопотання, у задоволенні клоптання просить відмовити в повному обсязі та врахувати, що вказана подія відбулася в 2018 році, як до того та і після підозрюваним , не вчинялося кримінальних правопорушень. Підозрюваний працює, має сім`ю, двох неповнолініх дітей. Вказані прокурором ризики ніяким чином не обгрунтовані.
Підозрюваний в судовому засіданні зазначив, що з підозрою не згоден, стосовно клопотання про застосування запобіжного заходу заперечував в повному обсязі, підтримав думку захисника.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 275 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, 30.08.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 275 КК України, за кваліфікуючими ознаками порушення під час будівництва правил, що стосуються безпечної експлуатації будівель, особою, яка зобов`язана дотримувати таких правил, якщо це спричинило загибель людини.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 275 КК України підтверджується матеріалами наданими в обґрунтування клопотання в сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 275 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя вважає доведеним в судовому засіданні існування ризику передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом невиконання обов`язків покладених на нього, як на підозрюваного, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення формально перераховані наявність ризиків того, що ОСОБА_5 може - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Сторона обвинувачення залишила поза увагою те, що вказане кримінальне правопорушення вчинене в 2018 році, за цей час по кримінальному провадженню вилучені всі речі та документи, допитані всі свідки. Щодо ризику переховування сторона обвинувачення не врахувала, що підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, роботу, дружину та неповнолітніх дітей. Крім того, стороною обвнувачення не надано будь-яких даних, що свідчать про наявність протягом часу досудового розсілдування будь-яких дій переховування, знищення, сховання або спотворення будь-яку із речей чи документів та впливу на потерпілого чи свідків.
Таким чином слідчий суддя приходить до переконання, що стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
4.3. Обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України

Слідчий суддя, вважає, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення вказаного клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Керуючись ст.ст. 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання в рамках кримінального провадження № 0001930 від 27.12.2018 року задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 30.10.2021 року, в межах строку досудового розслідування, наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 2 ст. 179 КПК України, у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_6 .
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1