ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 року колегія суддів Черкаського апеляційного суду в складі:
головуючогоОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
при секретаріОСОБА_5
за участю прокурора захисника підозрюваногоОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року про відмову у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Червона Слобода Черкаського району, Черкаської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, на утриманні дітей не має, офіційно не працюючого, депутатом, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, інвалідом не являється, зареєстрований та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий 07.05.2013 Печерським районним судом м. Києва за ст. ст. 289 ч. 1, 289 ч. 2, 358 ч. 2, , 290, 70 КК України до позбавлення волі на строк 5 років. На підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 3 роки.

Перегляд вироку 11.07.2014 Дарницьким районним судом м. Києва.

Згідно ухвали відмінено звільнення з іспитовим строком та направлення в місця позбавлення волі строком 5 років позбавлення волі.

10.12.2021 звільнений від відбування покарання відповідно до ухвали Уманського районного суду Черкаської області від 01.12.2020 умовно достроково з не відбутим строком 1 місяць 14 днів,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

в с т а н о в и в :

Старший слідчий слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 звернулася до суду з клопотанням погодженим прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , посилаючись на те, що СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 00012457 від 08.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.09.2021 близько 15 години 53 хвилин ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спільно з ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебуваючи в громадському місці на території біля будинку за адресою: АДРЕСА_2 , маючи умисел на грубе і нахабно виявлене порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, нехтуючи загально визнаними правилами поведінки і моральності, реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на вчинення хуліганства групою осіб із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень мисливського карабіна «Taurus» калібру 9х21 № НОМЕР_1 , який мав із собою та який був заздалегідь заготовлений, тримаючи його в руках, направленим дулом зрізом у бік осіб, з якими мав конфлікт, а саме ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , які в свою чергу погрожували предметами спеціально пристосованими для нанесення тілесних ушкоджень, а саме предметами схожими на вогнепальну зброю, ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , не звертаючи увагу на присутність інших осіб та роботу підприємств, установ та організацій, погрожував застосуванням вищевказаного предмета, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Таким чином, ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України - хуліганство,тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

08.09.2021, безпосередньо після вчинення правопорушення, ОСОБА_8 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 09.09.2021 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Причетність ОСОБА_8 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-даними електронного протоколу та усної заяви ОСОБА_14 ; даними протоколу огляду місця події від 08.09.2021;

-даними протоколу огляду місця події від 02.09.2021; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_15 від 08.09.2021;

-даними протоколу допиту свідка ОСОБА_16 від 08.09.2021; даними протоколу огляду предмету від 08.09.2021 електронного носія - диску з відеозаписом боді-камер працівників Управління патрульної поліції в Черкаській області;

-даними протоколу огляду предмету від 08.09.2021 електронного носія - диску з відеозаписом боді-камер працівників Управління патрульної поліції в Черкаській області;

-даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_15 від 09.09.2021; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_16 від 09.09.2021;

-даними протоколу допиту потерпілої ОСОБА_14 від 09.09.2021;

-даними протоколу допиту свідка ОСОБА_17 від 09.09.2021;

-даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_17 від 09.09.2021.

Таким чином, органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які дають підстави для обґрунтованої підозри ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України - хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

ОСОБА_8 у сукупності з суворістю покарання, яке загрожує йому за вчинення тяжкого злочину, дає підстави дійти висновку про наявність ризику ухиляння від органів досудовою розслідування, прокуратури чи суду, знищити, переховування або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, та враховуючи те, що він раніше судимий за вчинення умисних правопорушень та має не зняті та непогашені судимості, після звільнення від відбування покарання на шлях виправлення не став, та вчинив новий умисний злочин, не одружений, не працює, а тому сталих родинних та соціальних зв`язків не має, знаходячись на волі може незаконно впливати на свідків, шляхом умовлянь, погроз, підкупу чи іншим чином, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчиняти нові злочини.

Слідчий в клопотанні вказує, що беручи до уваги, що ОСОБА_8 вчинив тяжкий злочин, і, тому перебуваючи в статусі підозрюваного може вчиняти тиск на свідків, чи скоювати нові умисні злочини, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчиняти тиск на свідків чи потерпілих, а також враховуючи відсутність офіційного працевлаштування та відсутність міцних сімейних та соціальних зв`язків, враховуючи суспільно небезпечний характер діянь, з метою припинення злочинної діяльності та забезпечення належної поведінки виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тому, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, непов`язаного з ізоляцією особи від суспільства не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України відмовлено.

Застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , запобіжний західу вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 10 листопада 2021 року включно.
Покладено на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, прокурора та суду за першим викликом;
2) не залишати місце свого проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду у визначений судом час;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання та роботи;
4) здати на зберігання до відповідних органів свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в України;
5) утриматись від спілкування зі свідками, потерпілими по даному кримінальному провадженні.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду Черкаської області від 10 вересня 2021 року, прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просить вищевказану ухвалу скасувати через невідповідність висновків слідчого судді фактичним обставинам кримінального провадження та істотним порушенням вимог Кримінального процесуального кодексу України, та винести нову ухвалу, якою обрати відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного злочину ,за який відповідно до ч. 4 ст. 296 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7 років, не має міцних соціальних зв`язків, знаходячись на волі останній може незаконно впливати на інших учасників провадження, скоювати нові умисні злочини, переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Припинити його злочинну діяльність, забезпечити належну поведінку підозрюваного ОСОБА_8 та запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши суддю-доповідача, думки сторін кримінального провадження, перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи апеляційної скарги прокурора, апеляційний суд доходить наступних висновків.

Слідчий суддя, окрім обґрунтованості підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, дійшов висновку про доведеність прокурором ризиків, передбачених пунктом 1, 2, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення. При цьому вважав за ризик переховування не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, застосувавши запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги прокурора, не може погодитись з рішенням слідчого судді, що для запобігання встановленим ризикам запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде достатнім, з огляду на наступне.

Частиною першою статті 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як слідує з матеріалів клопотання, в провадженні СУ ГУНП в Черкаській області є кримінальне провадження за № 0002457 від 08 вересня 2021 року в межах якого, зокрема ОСОБА_8 09 вересня 2021 року повідомлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а саме хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю та було вчинено групою осіб із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

Стосовно обґрунтованості підозри.
Висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_8 про причетність до його вчиненні підтверджуються матеріалами провадження та підозра обґрунтована достатніми доказами для вирішення питання про застосування запобіжного заходу, зокрема причетність підозрюваного ОСОБА_8 до вчинення вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними електронного протоколу та усної заяви ОСОБА_14 ; даними протоколу огляду місця події від 08.09.2021; даними протоколу огляду місця події від 02.09.2021; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_15 від 08.09.2021; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_16 від 08.09.2021; даними протоколу огляду предмету від 08.09.2021 електронного носія - диску з відеозаписом боді-камер працівників Управління патрульної поліції в Черкаській області; даними протоколу огляду предмету від 08.09.2021 електронного носія - диску з відеозаписом боді-камер працівників Управління патрульної поліції в Черкаській області; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_15 від 09.09.2021; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_16 від 09.09.2021; даними протоколу допиту потерпілої ОСОБА_14 від 09.09.2021; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_17 від 09.09.2021; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_17 від 09.09.2021.

Суд апеляційної інстанції, перевіряючи обґрунтованість підозри, зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини та критеріїв її визначення. Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86 рішення від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, пункт 175 рішення від 21.04.2011).

Таким чином, висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_8 за ч. 4 ст. 296 КК України є правильними, з ними погоджується і суд апеляційної інстанції та такі висновки не оскаржуються в апеляційній скарзі прокурором.

Щодо обґрунтованості ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Відповідно до клопотання слідчого метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання ризикам, передбачених у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме з метою запобігання спроби переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконному впливу на свідків у кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження вчинення кримінального правопорушення в якому підозрюється.

Як слідує з оскарженої ухвали слідчий суддя встановив ризики переховування від органів досудового розслідування та суду та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, тобто ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В той же час, слідчий суддя не навів в ухвалі жодних мотивів про існування або відсутність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, про який заявляв слідчий в своєму клопотанні.

Перевіряючи висновки слідчого судді про наявність інших ризиків, заявлених слідчим в клопотанні суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Стосовно обґрунтованості ризику переховування підозрюваного ОСОБА_8 від органу досудового розслідування та/або суду, то апеляційний суд вважає його доведеним, при цьому зважає на тяжкість кримінального правопорушення та суворість покарання у виді позбавлення волі до семи років, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у його вчиненні.

Оцінюючи вищезазначені обставини, апеляційний суд також враховує усталену практику ЄСПЛ, зокрема, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков протиБолгарії», № 33977/96, рішення від 26 липня 2001 року, ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є цілком обґрунтованим, оскільки як вбачається з даних про особу ОСОБА_8 , останній раніше судимий за умисні злочини, порушував умови ст. 75 КК України, внаслідок чого ухвалою Дарницького районного суду м. Києва йому було відмінено звільнення з іспитовим строком на направлено в місця позбавлення волі, і навіть після звільнення умовно-достроково, згідно ухвали Уманського районного суду Черкаської області від 01.12.2020 з не відбутим строком 1 місяць 14 днів, ОСОБА_8 через незначний проміжок часу знову обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного злочину, спрямованого проти життя та здоров`я людини, що вказує на те, що він може продовжувати свою злочинну діяльність.

Стосовно недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам ніж тримання під вартою.
Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.
Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Відповідно до ст. 178 КПК України, апеляційний суд при перевіряючи обґрунтованість та достатність обраного виду запобіжного заходу, окрім обґрунтованості підозри та наявності ризиків, враховує, що ОСОБА_8 має постійне місце проживання: АДРЕСА_1 , офіційно не працює, на даний час позитивно характеризується, не одружений, на утриманні дітей не має, що дає підстави вважати про відсутність у нього сталих соціальних зв`язків.

Твердження захисника щодо сталості соціальних зв`язків підозрюваного, так як на його утриманні перебуває хвора мати, не є підставою для застосування більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, оскільки ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого з особливою зухвалістю, в центрі АДРЕСА_2 , у присутності інших громадян, що на переконання суду апеляційної інстанції свідчить про схильність ОСОБА_8 до вчинення кримінальних правопорушень, спрямованих на заподіяння шкоди здоров`ю громадян або позбавлення їх життя, тобто вчинення злочинів, що передбачають підвищену соціальну небезпеку.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд доходить висновку, що вищезазначені обставини, викладені в оскарженій ухвалі, проте не отримали належної оцінки слідчим суддею, і відповідно потягло помилкове рішення в частині обраного виду запобіжного заходу необхідного для запобігання, встановленим ризикам, що в даному випадку є підставою для скасування ухвали слідчого судді та постановлення нової ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 497 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Таким чином, для нівелювання встановлених ризиків у виді переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на потерпілого і свідків та ризику вчинення іншого кримінального правопорушення необхідним та достатнім буде запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування (п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України).

З повідомлення про підозру та матеріалів долучених до клопотання слідчого, слідує, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного із застосуванням насильства, у зв`язку з чим апеляційний суд не визначає заставу.

В апеляційній скарзі прокурор ставить питання про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу, строком на 60 діб. Водночас, строк досудового розслідування закінчується 9 листопада 2021 року, тому у разі застосування тримання під вартою на 60 діб, такий строк буде поза межами досудового розслідування.

Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку про обґрунтованість апеляційної скарги прокурора ОСОБА_6 , проте вона підлягає задоволенню щодо обрання запобіжного заходу ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою на 54 доби, а ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали в суді апеляційної інстанції відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України.

Керуючись ст. ст. 183, 194, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року про відмову у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, задовольнити.

Обрати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 54 доби, тобто до 09.11.2021, з утриманням в Черкаському слідчому ізоляторі УДПтС України, без визначення застави.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: