Справа №: 398/5129/21
провадження №: 1-кс/398/1002/21
УХВАЛА
Іменем України

"08" листопада 2021 р.

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , дізначача СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0001179 від 03.11.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення ч. 1 ст. 249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить суд накласти арешт на три сітки для вилову риби та автобусну надувну камеру, два весла, що були вилучені дізнавачем у ОСОБА_4 .

Клопотання дізнавач мотивує тим, що у провадженні СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження №0001179 від 03.11.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході проведення дізнання встановлено, що виїздом слідчо-оперативної групи на місце події за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, а саме: берег річки Бешка, поблизу вул. Жданова, смт. Олександрійське, Олександрійський район, Кіровоградської області, було виявлено гумову надувну камеру, всередині якої знаходились риби різного роду та кількості, а також рибальські сітки. На даній камері плавав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У період часу з 6 години 06 хвилини до 6 години 25 хвилин 03 липстопада 2021 року в порядку, передбаченому ч.3 ст.214 КПК України дізнавачем проведено огляд місця події, яким стала ділянка місцевості поблизу річки Бешка смт. Олександрійське, Олександрійський район, Кіровоградської області, в ході якого виявлено та вилучено рибу роду карась родини коропових у кількості 1 шт.; рибу роду короп звичайний родини коропових у кількості 1 шт.; прісноводну рибу з роду товстолобик, родини коропових у кількості 3 шт.; щуку звичайну з роду щукових у кількості 1 шт.; прісноводну рибу судак з роду окуневих у кількості 1 шт.; прісноводну рибу амур білий з роду карпових у кількості 1 шт.; прісноводну рибу плітку з роду карпових у кількості 7 шт., загальною вагою 10,3 кг, а також надувну автобусну камеру, два весла по 0,6 м кожне та три сітки для вилову риби.

Дізнавач у клопотанні зазначає, що надувна автобусна камера та три сітки для вилову риби використовувалися при вчиненні кримінального правопорушення, зокрема були засобами та знаряддями вилову риби, тому просить накласти на них арешт.

У судовому засіданні дізнавач клопотання підтримав та просив задовольнити.

Дослідивши матеріали, що додані до клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.

СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001179 від 03.11.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході огляду місця події від 03.11.2021 року дізнавачем виявлено та вилучено: рибу роду карась родини коропових у кількості 1 шт.; рибу роду короп звичайний родини коропових у кількості 1 шт.; прісноводну рибу з роду товстолобик, родини коропових у кількості 3 шт.; щуку звичайну з роду щукових у кількості 1 шт.; прісноводну рибу судак з роду окуневих у кількості 1 шт.; прісноводну рибу амур білий з роду карпових у кількості 1 шт.; прісноводну рибу плітку з роду карпових у кількості 7 шт., загальною вагою 10,3 кг, дві рибальські сітки, одностінні, виготовлених з ліски білого кольору, з закріпленим на верхній частині сітки капронового шнуру уздовж усією довжини сітки, зеленого кольору, з поплавками, виготовленими з поролону, коричневого та чорного кольору, розміром вічка 50, висотою 2,7 м, довжиною 60 м кожна, одну рибальську сітку одностінну, виготовлену з ліски зеленого кольору, з закріпленим на верхній частині сітки капронового шнуру уздовж усією довжини сітки, зеленого кольору, з поплавками, виготовленими з поролону, чорного кольору, розміром вічка 30, висотою 2,7 м, довжиною 30 м, камеру автобусну надувну, чорного кольору, у спущеному вигляді, 2 весла по 0,6 м кожне, які складаються з металевої частини та дерев`яного руків`я.

Постановою дізнавача від 03.11.2021 року вказану вище вилучену рибу, а також рибальські сітки, надувну камеру та весла було визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0001179 від 03.11.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення ч. 1 ст. 249 КК України, рибу передано на зберігання до морозильної камери ФОП « ОСОБА_5 », а рибальські сітки у кількості 3 штуки, надувну автомобільну камеру та два весла передано на зберігання до камери зберігання речових доказів Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області.

З пояснень ОСОБА_4 вбачається, що останній дійсно 03.11.2021 року здійснював вилов риби на надувній камері з допомогою рибальських сіток.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

За змістом ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, різновидом яких є арешт майна застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За правилами ст. 132 КПК України застосування арешту майна не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Відповідно п. 1, 2, 5 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

При вирішенні питання щодо арешту майна та для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, врахував правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для сторін кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції», заява №31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява №48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A №52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A №98).

З наданих матеріалів встановлено, що вилучені надувна автомобільна камера, два весла по 0,6 м кожне, які складаються з металевої частини та дерев`яного руків`я та три сітки для вилову риби є знаряддями вчинення кримінального правопорушення, тому підпадають під критерії ст. 98 КПК України, та можуть бути доказами у кримінальному провадженні №0001179.

Враховучи викладене, вказані речі мають бути арештовані для їх збереження в якості речових доказів.

За таких обставин слідчий судя дійшов висновку, що клопотання дізнавача підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0001179 від 03.11.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення ч.1 ст.249 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, що перебувало у фактичному користуванні ОСОБА_4 , а саме:

-рибальські сітки, одностінні, виготовлених з ліски білого кольору, з закріпленим на верхній частині сітки капронового шнуру уздовж усією довжини сітки, зеленого кольору, з поплавками, виготовленими з поролону, коричневого та чорного кольору, розміром вічка 50, висотою 2,7 м, довжиною 60 м кожна, у кількості 2 шт.;

-рибальську сітку, одностінну, виготовлену з ліски зеленого кольору, з закріпленим на верхній частині сітки капронового шнуру уздовж усією довжини сітки, зеленого кольору, з поплавками, виготовленими з поролону, чорного кольору, розміром вічка 30, висотою 2,7 м, довжиною 30 м, у кількості 1 шт.;

-камеру автобусну надувну, чорного кольору, у спущеному вигляді, 2 весла по 0,6 м кожне, які складаються з металевої частини та дерев`яного руків`я,

з позбавленням права користування та розпорядження вказаним майном, з метою збереження речових доказів.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з моменту оголошення.

Власник або володілець майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, згідно ст. 174 КПК України.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_6 НЕРОДА