Справа № 630/961/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2021 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області, клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000174 від 15.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 16.11.2021 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 15.11.2021 слідчим СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 , в ході огляду місця події, а саме: посвідчення водія «Серія НОМЕР_1 » (з ознаками підробки) на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 02.09.2021, дійсне до 02.09.2051 з вилученням та подальшим зберіганням в матеріалах кримінального провадження, оскільки вказане майно має суттєве значення як речового доказу та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказано майна.

В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що 15.11.2021 до ВП №2 ХРУП №1 в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Пісочин, біля будинку № 2021/1, екіпажем патрульної поліції «0312» зупинено транспортний засіб марки «Reno» д.н.з. НОМЕР_2 та при перевірці документів у водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено посвідчення водія з ознаками підробки.

15.11.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000174 від 25.11.2021 були внесені відомості начальником СД ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

15.11.2021 слідчим СВ ВП №1 ХРУП №1 ОСОБА_4 було проведено огляд місця події.

В ході огляду місця події, було вилучено посвідчення водія «Серія НОМЕР_1 » (з ознаками підробки) на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 02.09.2021, дійсне до 02.09.2051.

Під час досудового розслідування необхідно провести судово-технічну експертизу вищевказаного посвідчення водія.

Прокурор подала до суду заяву, в якій підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні, просила розглянути клопотання без її участі.

Особа, у якої вилучено посвідчення водія ОСОБА_5 подав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував проти задоволення клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку про задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Постановою дізнавача СД відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 15.11.2021 вилучене водійське посвідчення «Серія НОМЕР_1 » з ознаками підробки на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 02.09.2021, дійсне до 02.09.2051 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000174 від 15.11.2021.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на посвідчення водія «Серія НОМЕР_1 » (з ознаками підробки) на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 02.09.2021, дійсне до 02.09.2051 з вилученням та подальшим зберіганням і матеріалах кримінального провадження № 0000174 від 15.11.2021.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1