СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/71/21 ун. № 759/3699/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 грудня 2021 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі колегії суддів:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі: ОСОБА_4 ,
розглянувши в приміщенні суду під час судового розгляду за обвинувальним актом стосовно ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Смоленськ Російської Федерації, зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 та ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Київ, зареєстрований та проживає: АДРЕСА_2 , які обвинувачуються, кожний окремо, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, клопотання прокурора про призначення експертизи, -

сторони: прокурор ОСОБА_7 , обвинувачені ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , захисники ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , -

В С Т А Н О В И В:
Під час судового розгляду прокурор заявив клопотання про призначення будівельної експертизи, яку доручити КНДІСЕ та на розгляд якої поставити питання: Який перелік та обсяг фактично виконаних підрядником будівельних робіт за договором підряду № 328 від 25 грудня 2015 року між СКС «Перемога» та ТОВ «Компанія «СТС-Холдінг» на момент проведення даної експертизи?; Яка вартість фактично виконаних підрядником будівельних робіт за договором підряду № 328 від 25 грудня 2015 року між СКС «Перемога» та ТОВ «Компанія «СТС-Холдінг» на момент проведення даної експертизи?; Чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних будівельних робіт за договором підряду № 328 від 25 грудня 2015 року між СКС «Перемога» та ТОВ «Компанія «СТС-Холдінг» обсягам та вартості, визначеним узгодженою проектно-кошторисною та фінансово-звітною документацією (дефектним актам, актам приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2В?; У який період часу проводились будівельні роботи за договором підряду № 328 від 25 грудня 2015 року та чи підтверджується це документально? Прокурор мотивував своє клопотання наявністю двох різних висновків експертиз, які суперечать один одному (висновок № 37бз від 09 вересня 2016 року (т. 1 а. 207-217) та висновок № 02.10-2016 від 24 жовтня 2016 року з додатками (т. 2 а. 175-190), зокрема, щодо встановлених фактичних розмірів та обсягів виконаних робіт, глибині залягання фундаменту бетонної огорожі тощо, а також сумнівами щодо можливості проведеного добудування огорожі (четверта черга) на момент проведення другої експертизи у 2016 році. При цьому, як зазначає прокурор, допит під час судового розгляду експертів ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , якими було складено вказані висновки відповідно, не дали змоги усунути виявлені суперечності.

Заслухавши доводи прокурора, проаналізувавши аргументи заявленого клопотання, заслухавши думку захисників та обвинувачених, які категорично заперечували проти призначення названої експертизи через умисне затягування прокурором судового розгляду, суд вважає, що клопотання прокурора про призначення вказаної експертизи задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно з правилами ч. 1 ст. 242, ст. 332 КПК України, експертиза проводиться експертом, зокрема, за дорученням суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін, потерпілого лише за наявності підстав, передбачених ст. 242 та ч. 2 ст. 332 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, зокрема суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності.

Натомість, як вбачається з матеріалів судового провадження, вказані прокурором питання по суті вже були предметом експертиз, які досліджувалися судом (висновок № 37бз від 09 вересня 2016 року (т. 1 а. 207-217), висновок № 02.10-2016 від 24 жовтня 2016 року з додатками (т. 2 а. 175-186) та висновок додаткової експертизи № 04.10-2016 від 25 жовтня 2016 року з додатками (т. 2 а. 187-190)). Що ж стосується двох останніх висновків експерта ОСОБА_13 , то вони стороною захисту добросовісно та своєчасно був поданий органу досудового розслідування як доказ, який під процесуальним керівництвом прокурора слідчий оцінив на власний розсуд, при цьому не вбачаючи жодних підстав для проведення повторної експертизи, хоча можливість така була з огляду на завершення досудового розслідування лише у 2018 році, перешкод для цього також не встановлено, адже, дійсно, ці всі питання охоплювалися предметом доказування.

Сторони є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених процесуальним законом. При цьому функції державного обвинувачення не можуть покладатися на суд (ч. 1 ст. 26, ч. ч. 3 та 6 ст. 22 КПК України). Відтак суд за ініціативою прокурора не може виявляти зацікавленість у з`ясуванні тих питань, які не охоплювалися процесуальним інтересом сторони обвинувачення.

Крім того, саме виходячи з правової позиції прокурора, судовий розгляд у даному провадженні розпочатий спочатку, відтак суд через прямі приписи закону (ст. 23 КПК України) не може для вирішення порушених прокурором питань посилатися на докази, які не були судом дослідженні безпосередньо. Відтак, посилання прокурора на результати допиту експерта ОСОБА_12 колегія суддів вважає неприйнятними, оскільки вказаний експерт після початку судового розгляду судом не допитувався і його допит прокурором понад розумний строк з червня до рудня 2021 року забезпечений не був.

Водночас, проведений судом за клопотанням сторони захисту допит експерта ОСОБА_14 дав змогу усунути виявлені розбіжності у результатах двох експертних досліджень, більш того, за наявними документами даних про якусь окрему додаткову четверту чергу огорожі, на чому наголошував прокурор, немає ані у висновку експерта ОСОБА_12 № 37бз, ані у висновках експерта НЕПОП (ГАЛІЄВА) О.М. № 02.10-2016 та № 04.10-2016, як власне і в показаннях останньої. Саме з цих причин сторона захисту не вбачає підстав для повторного експертного дослідження, а сторона обвинувачення з цього приводу сформувала аналогічну правову позицію ще раніше, відмовивши в задоволенні аналогічного клопотання захисту на стадії досудового розслідування (т. 2 а. 228-230). Відтак, правові підстави для проведення чергового експертного дослідження під час судового провадження відсутні. Одержані судом під час судового розгляду матеріали за своєю суттю не є новими, оскільки були предметом експертного вивчення, або випливають з нього (пояснення експерта), тим більше події у часі, який не охоплюється обвинувальним актом, очевидно виходять за межі висунутого обвинувачення.

Враховуючи викладене, правових підстав для задоволення клопотання прокурора під час судового розгляду не встановлено.

Суд, на даній стадії процесу не вправі надавати оцінку жодному з вказаних висновків експертів на предмет допустимості, достовірності та переконливості, натомість, прокурор мотивуючи своє клопотання, виходив саме з того, що конкретно один з вказаних з трьох висновків експертів є непереконливим.
Отже, вказана прокурором правова підстава для проведення ще однієї експертизи, також є не обґрунтованою.
На підставі викладеного, керуючись ст. 332 та ч. 1 ст. 242, 369-372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора ОСОБА_15 про призначення будівельної експертизи у межах даного судового провадження за обвинувальним актом стосовно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які обвинувачуються, кожний окремо, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, - залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно.

СУДДІ ОСОБА_16

ОСОБА_17

ОСОБА_18