Провадження №1-кп/127/974/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 вересня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

у складі головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

при розгляді у відкритому судовому засіданні кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.08.2020 р. за № 0001553 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисників - адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:
Вінницьким міським судом Вінницької області здійснюється судове провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 заявив клопотання про продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Вважає, що обвинувачений може ухилятися від суду, впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Обвинувачений раніше судимий, не має міцних соціальних зв`язків. Вважає, що ризики не зменшилися. Просить продовжити строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Вважає, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, окрім виняткового, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та запобігти вказаним ризикам.
У судовому засіданні захисники обвинуваченого ОСОБА_3 - адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , позицію яких підтримав обвинувачений, заперечуваи проти задоволення клопотання про продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Вважають, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, прокурором не доведені. Крім того, заявили клопотання про зміну запобіжного заходу, звстосованого до обвинуваченого у виді тримання під вартою, на більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки обвинувачений має постійне місце реєстрації та проживання, наміру ухилятися від суду немає.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, проаналізувавши матеріали кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.
Згідно положень ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Частиною 3 статті 331 КПК України встановлено, що суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Так, згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 194 КПК України встановлено, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч. 4 ст. 194 КПК України).
В судовому засіданні встановлено, що під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.08.2020 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів до 18.10.2020 року.
Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 16.10.2020 року продовжено строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 37 днів до 21.11.2020 року.
Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 20.11.2020 року продовжено строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів з 20.11.2020 року до 18.01.2021 року.
Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 13.01.2021 року продовжено строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів з 13.01.2021 року до 13.03.2021 року включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 11.03.2021 року продовжено строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів з 11.03.2021 року до 09.05.2021 року включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 28.04.2021 року продовжено строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів з 28.04.2021 року до 26.06.2021 року включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 22.06.2021 року продовжено строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів з 22.06.2021 року до 20.08.2021 включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 03.08.2021 року продовжено строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів з 03.08.2021 року до 01.10.2021 включно.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України, раніше судимий, офіційно не працевлаштований, неодружений. Обвинувачений зареєстрований у житлі своєї матері, однак за місцем реєстрації тривалий час не проживав, оскільки проживав в орендованому житлі. Будь-яких інших доказів, того, що обвинувачений має постійне місце проживання, до суду не надано.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що соціальні зв`язки обвинуваченого не можна визнати стійкими.
Суд приймає до уваги і стадію даного судового провадження, в межах якого не всі докази досліджені. В разі переховування обвинуваченого, ризик якого залишається високим, стане неможливим подальше судове провадження та реалізація принципу змагальності сторін під час судового розгляду, що також зумовлює подальше застосування тримання під вартою щодо обвинуваченого.
Враховуючи вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», суд враховує також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим злочину, особу обвинуваченого у їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі, зокрема, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків.
Суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики, встановлені під час розгляду клопотання прокурора, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.
Залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений, опинившись на волі, зможе перешкодити встановленню істини у справі під час судового провадження.
Враховуючи викладене, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого з одночасним визначенням розміру застави, в задоволенні клопотання захисників обвинуваченого слід відмовити.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 181, 183, 194 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

В задоволенні клопотання захисників обвинуваченого ОСОБА_3 - адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу, звстосованого до обвинуваченого у виді тримання під вартою, на більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту - відмовити.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою, застосований до обвинуваченого - залишити без зміни, продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, починаючи з 30.09.2021 року до 28.11.2021 року включно.

Одночасно визначити розмір застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленим Кабінетом Міністрів України.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків покладених судом, у разі внесення застави визначити на час дії ухвали суду.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

У разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи "Вінницька установа виконання покарань (№1)" для відома та виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором безпосередньо до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.
Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя