Справа №359/5198/21
Провадження №1-кп/359/233/2022
У Х В А Л А

25 січня 2022 року м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника (на окрему процесуальну дію) адвоката ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_8 та його захисника адвоката ОСОБА_9 ,

під час судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінального провадження №0000166, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.03.2021 року, що надійшло до суду з обвинувальним актом, відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

та

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого в АДРЕСА_3 , та проживаючого в АДРЕСА_4 , раніше не судимого,

по обвинуваченню у скоєнні ними кримінального правопорушення - злочину, передбаченого п. 6, 11, 12 ч.2 ст.115 КК України,

питання доцільності подальшого утримання обвинувачених під вартою в порядку ст. 331 КПК України, та заявлені у цьому зв`язку клопотання сторін,

в с т а н о в и в :
В провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , щодо вчинення ними кримінальних правопорушень, передбачених п. 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України, на стадії судового розгляду.
Судом на 25.01.2022 року призначено судове засідання, однак у зв`язку з хворобою захисника адвоката ОСОБА_10 в цей день розглядалось питання про доцільність подальшого утримання обвинувачених під вартою в порядку ст. 331 КПК України, складом суду із залученням захисника на окрему процесуальну дію.
Прокурор в судовому засіданні надав суду письмові клопотання про продовження дії застосованих по відношенню до обвинувачених запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Потерпіла також підтримала позицію прокурора.
Обвинувачені та їх захисники заперечували проти клопотання прокурора та просили врахувати необхідність зміни запобіжного заходу на більш м`який, зважаючи на відсутність інших ризиків, окрім тяжкості вчиненого злочину, а також тривалість перебування обвинувачених під вартою. Крім того, обвинувачені зазначили про наявність погіршення стану їхнього здоров`я у зв`язку з тривалим перебуванням під вартою та відсутність достатнього та необхідного лікування.
Суд, заслухавши клопотання прокурора, думку учасників процесу, дійшов до наступних висновків.
Так, ухвалою суду від 09.08.2021 року ОСОБА_6 та ОСОБА_8 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 31.01.2022 року, завершити розгляд справи до указаної дати неможливо, а наступне судове засідання призначено на 15.00 год. 07.02.2022 року.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про продовження (зміну) запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.
Додатково, суд враховує, що запобіжний захід не є мірою покарання, а сама лише тяжкість кримінального правопорушення і покарання за нього, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою, оскільки нормами КПК та відповідно практикою застосування Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, це не визнається.
З урахуванням вимог ч.1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною другою статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
При вирішенні питання щодо зміни чи продовження дії запобіжного заходу, суд враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його вини у кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він обвинувачується, наявність у останнього постійного місця проживання та/або реєстрації, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини; наявність або відсутність у обвинуваченого постійного місця роботи, наявність/відсутність судимостей.

Обираючи відносно ОСОБА_6 та ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, судом враховано наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі №511-550/0/4-13 від 4 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», при вирішенні питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою судам належить враховувати тяжкість покарання, що загрожує їм, та наявність або відсутність у них постійного місця проживання тощо.
Встановлено, що ОСОБА_6 та ОСОБА_8 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину. Враховуючи дану обставину, під тяжкістю покарання яке загрожує обвинувачуваним, наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, вони можуть переховуватись від судового слідства, у зв`язку з чим на досудовому розслідуванні їм й було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В п. 1 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначено, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною, яка підтримує державне обвинувачення, суд приходить до переконання, що для заміни обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_8 запобіжних заходів на інший більш м`який, ступень ризиків, які були встановлені судом, не змінилися, під впливом тяжкості покарання, яке загрожує останнім, вони можуть переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу чи вчинити інше кримінальне правопорушення.
Отже, відсутність запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише сприятиме уникненню ними явки до суду під загрозою можливого покарання. З цього приводу, суд вважає, що обрання менш суворого запобіжного заходу може призвести до продовження ними здійснення злочинів, в тому числі проти життя та здоров`я особи.
Тому, враховуючи, що запобігання наведених ризиків становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні правопорядку та відправлення кримінального судочинства, цей інтерес має превалююче значення над принципом поваги до свободи особистості та виправдовує продовження обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченим даний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти зазначеним ризикам.
Обраний відносно обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_8 запобіжні заходи з урахуванням їх тривалості станом на 25.01.2022 року не виходять за межі розумного строку, відповідають особі обвинувачених, характеру та тяжкості діянь, які їм інкримінуються, не надають можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню обвинувачених від суду, ризики щодо цього є дійсними та триваючими.
Тому суд дійшов до переконання, що клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинувачуваним ОСОБА_6 та ОСОБА_8 підлягає задоволенню.
На підставі наведеного та керуючись ст. 31, 35, 177-194, 290, 291, 314, 315, 376 КПК України, суд
п о с т а н о в и в :
Клопотання прокурора ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб без визначення розміру застави, та утримувати останнього в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить до 24.00 год. 26.03.2022 року.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб без визначення розміру застави, та утримувати останнього в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить до 24.00 год. 26.03.2022 року.

Ухвала суду про продовження обвинуваченим дії запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом семи днів з моменту проголошення ухвали суду через Бориспільський міськрайонний суд Київської області.

Оголошення повного тексту ухвали суду здійснено 27.01.2022 року.

Головуючий : ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3