Справа № 214/3602/21
1-кп/214/666/21
У Х В А Л А
Іменем України

31 серпня 2021 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю представника потерпілого ОСОБА_4

за участю захисника ОСОБА_5

за участю обвинуваченого ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Кривому Розі по кримінальне провадження № 0000157 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.128 КК України, суд, -

ВСТАНОВИВ:

У підготовчому судовому засіданні представник потерпілого подав клопотання, в якому просить повернути обвинувальний акт прокурору.

В обґрунтування клопотання зазначив наступне. ОСОБА_6 обвинувачується в тому, що він 27.03.2021 року близько 09.00 годин, знаходячись на ділянці проїзної частини, розташованої між будинками АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин до раніше йому не знайомого ОСОБА_7 , не передбачаючи можливості настання наслідків у вигляді спричинення тяжких тілесних ушкоджень, хоча повинен був і міг усвідомлювати настання таких наслідків, умисно завдав одного удару ногою в верхню частину тіла потерпілому ОСОБА_8 внаслідок чого потерпілий втратив рівновагу та упав на асфальтне покриття проїзної частини, вдарившись потиличною ділянкою голови, чим отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми з контузій ними вогнищами лобних долей, субдуральної гематоми ліворуч, субарахноїдального крововиливу, садно потиличної області голови, які згідно до висновку судово-медичної експертизи за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя. Згідно до ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу. Наполягає, що обвинувальний акт, так як останній не відповідає вимогам КПК України, з наступних підстав. Відповідно до ст. 15 КПК України, обвинувачення - твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом. Згідно до ч.1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Зазначає, що відповідно до ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості:найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер ; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. Вказує, що обвинувачення вбачається, що ОСОБА_5 27.03.2021 року близько 9 години знаходячись на ділянці проїзної частини, розташованої між будинками АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин до раніше йому не знайомого ОСОБА_7 , не передбачаючи можливості настання наслідків у вигляді спричинення тяжких тілесних ушкоджень, хоча повинен був і міг усвідомлювати настання таких наслідків, умисно завдав одного удару ногою в верхню частину тіла потерпілому ОСОБА_8 внаслідок чого потерпілий втратив рівновагу та упав на асфальтне покриття проїзної частини, вдарившись потиличною ділянкою голови, чим отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми. Наполягає, що з обвинувачення вбачається, що ОСОБА_5 знаходився в громадському місці вдень побачив потерпілого якого раніше не знав, не бачив не спілкувався та у обвинуваченого ОСОБА_5 раптом виникли неприязні відносини, а раз виникли неприязні відносини, про які потерпілий нічого не знав, то чому б не побити потерпілого, та з метою завдання потерпілому тілесних ушкоджень, щоб заспокоїти свої неприязні стосунки, ОСОБА_5 спричинив потерпілому тілесні ушкодження. Вказує, що при цьому нікого ні слідчого, ні прокурора не цікавило та навіщо звертати уваги на те, що злочин вчинений в громадському місці, на очах у громадян, що був порушений громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю - тобі ж з обвинувачення вбачається, що просто забули про хуліганство (ст. 296 КК України) про неї забули. Вказує, що з обвинувачення також вбачається, що коли були спричинені тяжкі тілесні ушкодження, які за ознакою небезпеки для життя, ОСОБА_5 залишив потерпілого лежати на землі вкрай тяжкому стані, ушкодження ж небезпечні для життя. Медичка ж допомога потрібна, та хай потерпілий лежить та помирає, обвинувачений ж з місця злочину зник, залишивши потерпілого помирати. Наполягає, що ОСОБА_5 маючи можливість повідомити відповідні органи - швидку допомогу, про те що потерпілий перебуває в небезпечному для життя стані, цього умисно не зробив (ст. 136 КК України). Зазначає, що то який це виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. Формулювання обвинувачення має містити посилання на обставини, які у відповідності до положень ст. 91 КПК України входять до предмету доказування, зокрема, це подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Європейський суд з прав людини у справі "Абрамян проти Росії" від 9 жовтня 2008 року зазначив, що у тексті пп. "а" п. З ст. 6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню "обвинувачення" особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення. Крім того, Суд нагадує, що положення підпункту "а" п. 3 ст. б Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Також вказує, що в обвинувальному акті обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання зазначені, але підлягають сумніву; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням - не зазначено взагалі, зазначено що - не має, а як ж бюджетні гроші - витрати лікарів (хтось у них питав, хтось до лікарні листа писав, просив щоб надали розмір витрат) - навіщо, однак це гроші платників податків. Зазначає, що потерпілого взагалі усунули від своїх передбачених законом прав, не ознайомили з матеріалами кримінального провадження. Прокурор заперечує проти повернення обвинувального акту. При цьому пояснив, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України. Також пояснив, що обвинувальний акт може бути змінений під час розгляду справи, якщо до цього виникнуть підстави.

Прокурор у судовому засіданні заперечує проти задоволення клопотання. При цьому пояснив, що в разі неправильності кваліфікації, вона може бути змінена під час розгляду справи, шляхом зміни обвинувального акту.

У судовому засіданні обвинувачений заперечує проти повернення обвинувального акту.

Захисник у судовому засіданні заперечує проти повернення обвинувального акту.

Вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши матеріали обвинувального суд приходить до висновку, що обвинувальний акт по даному кримінальному провадженню підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.

Згідно з п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам діючого КПК України.

Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.291 КПК України, обвинувальний акт має містити, зокрема, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Як передбачено ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься законність.

Згідно ст. 337 КПК України, з метою ухвалення справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод суд має право вийти за межі висунутого обвинувачення, зазначеного в обвинувальному акті, лише в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження.

Як передбачено ст. 296 ч.1 КК України, хуліганством є грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Згідно фактичних обставин, які зазначені в обвинувальному акті як такі, що під час досудового розслідування встановлені, ОСОБА_6 обвинувачується в тому, що, 27 березня 2021 року знаходячись на ділянці проїзної частини, розташованої між будинками АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин до раніше йому не знайомого ОСОБА_7 , умисно завдав одного удару ногою в верхню частину тіла потерпілому ОСОБА_8 , внаслідок чого потерпілий втратив рівновагу та упав на асфальтне покриття проїзної частини, вдарившись потиличною ділянкою голови, чим отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми з контузійними вогнищами лобних долей, субдуральної гематоми ліворуч, субарахноїдального крововиливу, саднопотиличної області голови, які згідно до висновку судово-медичної експертизи за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя.

Отже, обвинувачений ОСОБА_6 допустив нанесення удару раніше незнайомому йому потерпілому, що виключає наявність особистих, у тому числі неприязних, стосунків між потерпілим та обвинуваченим. Згідно обвинувального акту не встановлено, що 27 березня 2021 року існували якісь фактичні обставини, які викликали виникнення між раніше незнайомими потерпілим та обвинуваченим неприязних стосунків. Ці дії були вчиненні в громадському місці, потягнули завдання потерпілому тяжких тілесних ушкоджень, а тому є підстави дійти висновку, що вони порушували громадський порядок, були вчиненні з явною неповагою до суспільства, мали характер особливо зухвалих, так як потерпілий отримав тяжкі тілесні ушкодження. Тому ці дії належало кваліфікувати, не лише за ст. 128 КК України, а і за ст. 296 ч.1 КК України.

Суд не має повноважень під час судового розгляду справи вийти за межі обвинувачення, пред`явленого ОСОБА_6 , так як додаткова кваліфікація судом його дій за ст.296 ч.1 КК України буде погіршувати його становище.

Заперечення прокурора проти повернення обвинувального акту з тих підстав, що обвинувальний акт може бути змінений під час розгляду справи, суд при вирішення питання про повернення обвинувального акту відхиляє. При цьому суд бере до уваги наступне. Як передбачено ст. 338 КПК України, з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення прокурор має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа. Обставини вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, викладені в обвинувальному акті і які, на переконання суду, є підставою для кваліфікації дій обвинуваченого за ст.ст. 128, 296 КК України вже встановлені, а тому ці обставини під час судового розгляду справи не можуть вважатися такими, що є новими, а отже прокурор за таких фактичних обставин не має повноважень змінити обвинувальний акт під час судового розгляду.

На переконання суду неправильна кваліфікація дій обвинуваченого суперечить завданню КПК України, яке передбачає, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини. Крім того ця неправильна кваліфікація суперечить такий засаді кримінального провадження, як законність. Усунути це порушення суд під час судового розгляду справи повноважень не має.

Отже обвинувальний акт, є таким, що внаслідок неправильної кваліфікації дій обвинуваченого не відповідає вимогам ст. 2 КПК України, так як порушує згадане завдання кримінального провадження та не відповідає положенням ст. 7 КПК України, так як порушує таку засаду як законність.

Таким чином суд вважає за необхідне повернути прокурору обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.128 КК України.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 291, 293, 315-316 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт з матеріалами кримінального провадження № 0000157 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.128 КК України повернути прокурору

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Головуючий суддя ОСОБА_1