Справа №639/6930/21
Провадження №1-кс/639/1812/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 жовтня 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000725 від 12.10.2021,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000725 від 12.10.2021.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні СВ ВП№1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000725 від 12.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Процесуальне керівництво за вказаним кримінальним провадженням здійснюється Новобаварською окружною прокуратурою м. Харкова.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.10.2021 приблизно о 19 годині 30 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Москалівська, 132, громадянин ОСОБА_4 умисно протиправно заподіяв смерть ОСОБА_5 спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді розриву печінки та сукупної травми тіла.

В ході проведення досудового розслідування, 12.10.2021 в період часу з 16 год. 25 хв. по 17 год. 50 хв. за адресою: м. Харків, вул. Москалівська, 132 старшим слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 був проведений огляд місця події, в ході якого було вилучено: два змива з РБК з вхідної двері до приміщення усередині кафе; рушник біжево-сірого кольору з полосками червоно-помаранчевого кольору; пусте відро білого кольору; предмет, зовні схожий на топор; кросівки чорного кольору з написом «Sayota»;один відрізок з РБК з наволочки білого кольору; з наволочки синього кольору зроблений відріз; сліди папілярних узорів на 2 ВЛС з вхідних дверей.

Власником вказаних речей є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкаюча за адресою : АДРЕСА_1 .

У зв`язку із вище наведеним, вилучені предмети мають безпосереднє значення для встановлення обставин події. Є гостра необхідність у дослідженні кожного із них в умовах експертних установ з метою подальшого доказування у кримінальному провадженні та встановлення особи, винної у скоєні злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 13.10.2021в ході проведення огляду в буд. АДРЕСА_2 вилучені предмети, а саме: рушник біжево-сірого кольору з полосками червоно-помаранчевого кольору (об`єкт №2); пусте відро білого кольору (об`єкт №3); предмет, зовні схожий на топор (об`єкт №4); кросівки чорного кольору з написом «Sayota» (об`єкт №5); один відрізок з РБК з наволочки білого кольору (об`єкт №6); з наволочки синього кольору зроблений відріз (об`єкт №7), були визнані речовими доказами.

Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, та унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню.

Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилася, подала заяву, в якій просила розгляд справи проводити за її відсутності, вимоги клопотання підтримала, просила задовольнити.

Власник майна ОСОБА_7 належним чином була повідомлена про час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Судовим розглядом встановлено наступне.
Наразі триває досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за №0000725 від 12.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яким встановлено, що 11.10.2021 приблизно о 19 годині 30 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Москалівська, 132, громадянин ОСОБА_4 умисно протиправно заподіяв смерть ОСОБА_5 спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді розриву печінки та сукупної травми тіла.
В ході проведення досудового розслідування, 12.10.2021 в період часу з 16 год. 25 хв. по 17 год. 50 хв. за адресою: м. Харків, вул. Москалівська, 132 старшим слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 був проведений огляд місця події, в ході якого було вилучено: два змива з РБК з вхідної двері до приміщення усередині кафе; рушник біжево-сірого кольору з полосками червоно-помаранчевого кольору; пусте відро білого кольору; предмет, зовні схожий на топор; кросівки чорного кольору з написом «Sayota»;один відрізок з РБК з наволочки білого кольору; з наволочки синього кольору зроблений відріз; сліди папілярних узорів на 2 ВЛС з вхідних дверей.

Крім того, постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 13.10.2021в ході проведення огляду в буд. АДРЕСА_2 . Харків вилучені предмети, а саме: рушник біжево-сірого кольору з полосками червоно-помаранчевого кольору (об`єкт №2); пусте відро білого кольору (об`єкт №3); предмет, зовні схожий на топор (об`єкт №4); кросівки чорного кольору з написом «Sayota» (об`єкт №5); один відрізок з РБК з наволочки білого кольору (об`єкт №6);з наволочки синього кольору зроблений відріз (об`єкт №7), були визнані речовими доказами.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000725 від 12.10.2021 - задовольнити.
Накласти арешт на майно, що вилучене під час проведення огляду місця події від 12.10.2021 за адресою: м. Харків, вул. Москалівська, 132, а саме:
- рушник біжево-сірого кольору з полосками червоно-помаранчевого кольору (об`єкт №2);

- пусте відро білого кольору (об`єкт №3);

- предмет, зовні схожий на топор (об`єкт №4);

- кросівки чорного кольору з написом «Sayota» (об`єкт №5);

-один відрізок з РБК з наволочки білого кольору (об`єкт №6);

-з наволочки синього кольору зроблений відріз (об`єкт №7).

Місцем зберігання вказаних речей визначити камеру збереження речових доказів відділу поліції № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (м. Харків, пр. Любові Малої, 45) та їх зберігання доручити слідчому у кримінальному провадженні.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1