Провадження № 1-кс/712/6355/21
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 грудня 2021 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
До суду звернувся слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту.
Під час досудового розслідування встановлено, що до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення, що 30.11.2021 р. близько 10 год. 30 хв. за адресою м. Черкаси, вул. Надпільна, 222 на будівництві ЖК "Рідний дім" працівник гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в результаті порушення правил безпеки при проведенні робіт з підвищеною небезпекою отримав тілесні пошкодження, внаслідок падіння цегли на голову, при транспортуванні краном. Ступінь тяжкості тілесних ушкоджень встановлюється.
По прибуттю до Третьої Черкаської міської лікарні було встановлено контакт із черговим лікарем, яким виявився ОСОБА_5 , який пояснив, що постраждалий знаходиться у важкому стані у зв`язку із діагностуванням тяжкої черепно-мозкової травми, перелому черепа в двох місцях, крововиливів та трьох забійних ран. В подальшому лікар від дачі пояснень відмовився у зв`язку із робочим навантаженням.
Зв`язавшись у телефонному режимі із працівниками ШМД, а саме бригадою № 24, останні повідомили, що ними до лікарні доставлений гр. ОСОБА_4 із об`єкту незавершеного будівництва, що за адресою: АДРЕСА_1 , де їх зустрічали будівельники, даних яких вони не знають, які пояснили, що ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження внаслідок падіння цегли із висоти підйомного крану.
Зі слів дружини потерпілого, гр. ОСОБА_4 тривалий час був безробітнім та через мережу інтернет знайшов собі підробітки на будівництві. На якому саме, вона не знає. 30.11.2021 року був перший його робочий день. Близько 11 год. їй на мобільний зателефонували медичні працівники та повідомили, що її чоловік потрапив до лікарні із травмою, яку отримав на будівництві від падіння на голову цегли.
В ході здійснення досудового розслідування в межах кримінального провадження працівниками слідчо-оперативної групи було здійснено виїзд до будівництва ЖК «Рідний дім», від ТОВ «Аргеліт», що за адресою: м. Черкаси, вул. Надпільна, 222, де було встановлено контакт із особою, котрий відрекомендував себе як керуючий будівництвом, яким виявився ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий від надання будь-яких пояснень з приводу отриманих травм ОСОБА_4 відмовився.
З метою переслідування особи, котра ймовірно причетна до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення було здійснено проникнення на об`єкт незавершеного будівництва ЖК «Рідний дім», що за адресою: м. Черкаси, вул. Надпільна, 222.
Враховуючи, що вилучені під час обшуку речі, являються речовим доказом у кримінальному провадженні, зважаючи на можливість приховування чи знищення вказаних речей, з метою збереження та швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також збирання доказів, виникла необхідність у накладенні арешту.
Слідчий в судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений, із заявами чи клопотаннями до слідчого судді не звертався.
Адвокат ТОВ «Аргіліт» - ОСОБА_8 в судовому засіданні проти накладення арешту на майно заперечував. Зазначив, що накладення арешту на будівельну техніку є істотним втручанням у господарську діяльність відповідних суб`єктів господарювання та відповідно у їхнє право власної. Накладення арешту явно не відповідає зазначеній в клопотанні меті забезпечення «збереження речових доказів». Також матеріали клопотання про арешт також не містять будь-яких пояснень медиків, як лікарів, відтак і лікарів ШМД, робітників відповідної забудови земельної ділянки, які повідомили про будь який механізм отримання травм ОСОБА_4 , що виключає обґрунтованість отримання травм, про який вказує слідчий у своєму клопотанні за участі будь якого з кранів. Таким чином, клопотання про накладення арешту на будівельну техніку не дає жодної відповіді на питання про те, як будівельна техніка, яка використовується під час будівництва житлової забудови земельної ділянки по АДРЕСА_2 в кількості трьох одиниць може бути доказом у кримінальному провадженні щодо порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою, в якому не підтверджено механізм отримання травм ОСОБА_4 за участю цих самих кранів,тобто відсутні підстави стверджувати, що вони хоч якесь відношення мають до вказаних подій.
Заслухавши думку адвоката, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає наступне.
Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Оцінюючи встановлені в судовому засіданні обставини, завдання арешту майна, як виду заходу забезпечення кримінального провадження, наслідки, які матиме накладення арешту на майно, з метою забезпечення його схоронності, як речових доказів, призначення та проведення відповідних експертиз, та для з`ясування всіх обставин кримінального правопорушення, встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на Журнал виконання бетонних робіт та Загальний журнал робіт, які поміщені до сейф пакету №SUD3085226.
Що стосується доводів слідчого в клопотанні на необхідність накладення арешту також на крани, то слід зазначити наступне.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Так, згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів слідчий суддя, суд повинен врахувати, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вказані дані мають міститися і у клопотанні про арешт майна, оскільки згідно ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Разом із цим, клопотання слідчого таких відомостей не містить. Зокрема, слідчим не обґрунтовано, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власників кранів, а також можливість виконання завдання в кримінальному провадженні, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням (наприклад виконання слідчих дій, чи проведення експертизи) та можливість використання вилучених кранів як доказу у кримінальному провадженні.
Не доведено слідчим, відповідно до положень ч.5 ст.132 КПК України і існування обставини, які підтверджують, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешт майна на крани, призведе до його приховування, пошкодження, знищення чи втрати.
Беручи до уваги конкретні обставини кримінального правопорушення, суд дійшов висновку, що необхідність у накладенні арешту на 3 крани відсутня.
Керуючись ст.ст. 131-132, 167, 170-173, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на Журнал виконання бетонних робіт та Загальний журнал робіт, які поміщені до сейф пакету №SUD3085226.
В іншій частині клопотання відмовити.
Виконання ухвали покласти на слідчих ЧРУ поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області в даному кримінальному провадженні.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали виготовлений 20.12.2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1