Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/2153/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2021 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання начальника СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000079 від 02.12.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Начальник СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна вилученого у ході огляду місця події від 01.12.2021 року, а саме: вантажного автомобіля марки «Камаз», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 , фактичним користувачем якого є ОСОБА_5 та малогабаритного гусеничного екскаватора «Сітілайт», без номерного знаку та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу фактичним користувачем якого є ОСОБА_6 шляхом тимчасового позбавлення права останніх на відчуження та розпорядження вказаним майном.
Дослідивши додані до клопотання документи слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до положень ст. 170КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
В силу положень ст.171КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу (ст.172 КПК України).
У клопотанні дізнавач просить накласти арешт на вищевказане майно, вилучене під час огляду місця події 01.12.2021 року.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Разом із тим, клопотання про арешт майна надійшло на адресу суду засобами поштового зв`язку. Із супровідного листа начальника СД ОСОБА_2 про направлення матеріалів вбачається, що він датований 03.12.2021 року. Також, з поштового конверту, який прикріплено до матеріалів справи вбачається, що дата звернення до відділення «Укрпошта» 03.12.2021 року, тобто з пропуском встановленого ч.5 ст. 171 КПК України строку.
При цьому, слідчий суддя враховує, що дізнавач у своєму клопотанні не порушує питання про поновлення пропущеного процесуального строку та не зазначає, які саме поважні причини об`єктивно завадили їй звернутися до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, в тому числі й за допомогою засобів поштового зв`язку, у строк, встановлений ч. 5 ст. 171 КПК України, а вирішення такого питання з ініціативи суду кримінальним процесуальним законом не передбачено.
Також, як вбачається з клопотання, дізнавачем не долучено до клопотання документів, які підтверджують право власності на малогабаритний гусеничний екскаватор «Сітілайт», що належить арештувати, а також в клопотанні не наведено конкретних фактів і доказів, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження зазначеним екскаватором, що суперечить вимогам п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.
Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання про арешт майна без повідомлення власника такого може здійснюватися виключно щодо майна, яке не було тимчасово вилучене.
При цьому частинами 1, 9 ст. 135 КПК України визначено, що особа викликається до слідчого судді шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.
З врахуванням наведених норм виклик власника майна з врахуванням визначеного нормами КПК України строку розгляду клопотання про арешт майна може здійснюватися виключно шляхом надсилання повістки про виклик електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Водночас, дізнавачем у клопотанні не вказано контактних даних, які б могли забезпечити оперативний виклик в судове засідання ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що унеможливлює належний виклик таких для розгляду клопотання, а отже клопотання в цій частині також не відповідає вимогам п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України.
Також, до клопотання додано протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 02.12.2021 року, проте у прохальній частині клопотання дізнавач зазначає ПІБ особи правомочності якої слід обмежити шляхом накладення арешту на майно ОСОБА_6 , тому в цій частині клопотання слід уточнити.
Крім того, у вказаному клопотанні дізнавач не зазначила, які саме дії необхідно провести з вилученим майном та їх значення для досудового розслідування, у тому числі підстав для неповернення майна його власнику.
Зважаючи на вищевикладене слідчий суддя вважає, що клопотання подане з порушенням вимог кримінального процесуального кодексу, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням строку у сімдесят дві години для усунення наведених вище недоліків.
Керуючись ст.ст. 170-174, 309 КПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Клопотання начальника СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000079 від 02.12.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України повернути для усунення недоліків та приведення у відповідність до вимог ст. 171 КПК України.
Визначити прокурору строк в сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання.
Відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя: ОСОБА_1