Київський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

21 вересня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року,

у с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.04.2020 року у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої службової особи Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, відмовлено.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, зі змісту якої вбачається, що він просить ухвалу слідчого судді скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Крім того, ОСОБА_5 подав клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, в якому, посилаючись на норми КПК України, якими визначено завдання та загальні засади кримінального провадження, зазначає, що копію ухвали слідчого судді, яка була постановлена за його відсутності, він отримав 30.04.2020. Оскільки в цій ухвалі вказано, що вона оскарженню не підлягає, йому і не потрібно було звертатися з клопотанням про поновлення строку, через відсутність якого ухвалою Київського апеляційного суду від 22.07.2020 апеляційна скарга у цій справі вже поверталася. Також у період з 22.04.2020, тобто з дня постановлення ухвали, по 17.06.2020 законом не було передбачено право на апеляційне оскарження подібних ухвал слідчих суддів. Рішенням Конституційного Суду України від 17.06.2020 № 4-р(ІІ)/2020 визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), положення ч.3 ст.307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення. А відтак, лише з 17.06.2020 у нього виникло право у строки, передбачені п.3 ч.2, абз.2 ч.3 ст.395 КПК України оскаржити ухвалу слідчого судді в апеляційному порядку, на користь чого свідчить те, що перша апеляційна скарга була ним подана 17.06.2020.
У судове засідання апеляційного суду ОСОБА_5 , який належним чином повідомлений про дату, час та місце апеляційного розгляду, не прибув, направивши клопотання про здійснення апеляційного розгляду без його участі. А тому відповідно до вимог ч.4 ст.405 КПК України його неприбуття не перешкоджає апеляційному розгляду.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги і клопотання, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу належить повернути.
Згідно з ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до положень ч.3 ст.395 КПК України якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Про дату, час і місце розгляду скарги слідчим суддею ОСОБА_5 направлялося sms-повідомлення, яке було доставлено 17.04.2020, що підтверджується довідкою про доставку, яка формується в електронному вигляді, а тому достовірність викладених у ній даних не викликає жодних сумнівів (а.с.11). Отже, строк на апеляційне оскарження для нього обчислюється з дня оголошення ухвали, а не з дня отримання копії судового рішення.
Вперше ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу 17.06.2020. Ухвалою Київського апеляційного суду від 22.07.2020 апеляційна скарга була повернута як така, що подана після закінчення строку апеляційного оскарження і за відсутності клопотання про його поновлення.
Повторно ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу 28.08.2020, тобто з пропуском встановленого законом строку.

Причини пропуску строку оскарження судового рішення є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Намагаючись довести поважність причин пропуску подання апеляційної скарги, ОСОБА_5 вказує на те, що право на апеляційне оскарження у нього виникло лише після ухвалення рішення Конституційного Суду України від 17.06.2020 № 4-р(ІІ)/2020. Разом з тим, заявник не наводить жодних мотивів на підтвердження наявності перешкод скористатися правом на апеляційне оскарження без невиправданої затримки, навіть після вказаної дати, шляхом подання апеляційної скарги разом з клопотанням про поновлення строку апеляційного оскарження.
Згідно з п.4 ч.3 ст.399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Оскільки колегія суддів не вбачає поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження і не знаходить підстав для його поновлення, апеляційна скарга підлягає поверненню.
На підставі викладеного, керуючись ст.399 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а :

У задоволенні клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року відмовити, а апеляційну скаргу повернути.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення.
На ухвалу суду апеляційної інстанції може бути подана касаційна скарга безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3