Провадження № 1-кс/643/4952/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 листопада 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002940 від 07.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, за процесуальним керівництвом Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002940 від 07.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 07.11.2021 року о 00:28 годині до Харківського РУП No 2 надійшла заява від ОСОБА_4 про те що 07.11.20211 її онук ОСОБА_5 проник до кімнати квартири АДРЕСА_1 звідки таємно викрав грошові кошти, завдавши матеріальних збитків на суму яка на разі встановлюється.
За даним фактом слідчим СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002940 від 07.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
07.11.2021 на ділянці місцевості проїжджої частини по вул. Світлій у м. Харкові неподалік буд. 19 по вул. Світлій проводився огляд місця події, в ході якого був встановлений автомобіль у кузові седан чорного кольору з д.н.з. НОМЕР_1 поруч з яким знаходиться ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 який повідомив що за частину викрадених грошових коштів він придбав автомобіль BMW чорного кольору д.н.з. НОМЕР_1 VIN: НОМЕР_2 та добровільно надав вказаний автомобіль, ключі від автомобіля, брелок сигналізації та інш.
12.11.2021 в період часу з 10.30 год. до 11.00 год. на ділянці території ХРУП№2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків вул. Ахієзерів 30 проводився огляд місця події, в ході якого був оглянутий автомобіль у кузові седан чорного кольору BMW чорного кольору д.н.з. НОМЕР_1 в бардачку якого було виявлено та вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_7 який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .
12.11.2021 зазначене вилучене майно було визнано речовими доказами у кримінальному проваджені.

Вилучене свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , засоби зв`язку НОМЕР_4 .

Вилучені під час огляду місця речі мають істотне значення по кримінальному провадженню для встановлення істини по кримінальному провадженню. У разі повернення речових доказів вони можуть будуть знищенні, зіпсовані та пошкодженні.

Прокурор, разом з клопотанням, подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, його підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.
Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 задовольнити та накласти арешт із забороною відчуження та користування на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_7 .
Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1