Справа № 286/3022/21
У Х В А Л А

01.09.2021 м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання ст. слідчого СВ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ :

01 вересня 2021 року ст. слідчий СВ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що 31 серпня 2021 року близько 22 год. 20 хв. в м. Овруч, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 перебували на прилеглій території біля багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 , де розпивали спиртні напої. Під час спільного розпивання спиртних напоїв, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виникла словесна суперечка, в ході якої у ОСОБА_4 виник умисел на умисне вбивство ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх подальших дій та передбачаючи їх можливі наслідки, ОСОБА_4 наявним у нього ножем, наніс ОСОБА_7 удар в область розташування життєво-важливих органів, а саме в грудну клітину зліва, в ділянку, де розташоване серце, однак свого злочинного наміру до кінця не довів із причин, що не залежали від його волі, у зв`язку із своєчасним наданням ОСОБА_7 медичної допомоги.

Таким чином ОСОБА_4 вчинив закінчений замах на умисне вбивство ОСОБА_7

01.09.2021 року склад кримінального правопорушення в кримінальному провадженні №0000214 перекваліфікувати із ч. 1 ст. 121 КК України на ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Враховуючи вищевикладене, 01.09.2021 року ОСОБА_4 досудовим розслідуванням було повідомлено про підозру в закінченому замаху на вбивство, а саме замаху на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, тобто в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Крім цього встановлено, що вказане кримінальне правопорушення ОСОБА_4 вчинив в стані алкогольного сп`яніння, використовуючи малозначний привід (побутову сварку), що свідчить про те, що він в такому стані становить небезпеку для оточуючих. За таких обставин підозрюваному ОСОБА_4 доцільно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, інакше більш м`які запобіжні заходи не в змозі запобігти цим ризикам.

З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого в цьому кримінальному проваджені, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, особистістю останнього, та способом скоєння кримінального правопорушення, що в своїй сукупності свідчить про те, що він може вчинити нове кримінальне правопорушення та ухилитись від слідства та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого в цьому кримінальному провадженні або ж завдати шкоду оточуючим, зважаючи на неможливість запобігання цим ризикам іншим шляхом чи застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, а також враховуючи те, що ОСОБА_4 скоїв кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, що свідчить про обґрунтованість вищезазначених аргументів, та враховуючи, що останній вчинив кримінальне правопорушення в стані алкогольного сп`яніння через малозначний привід, що фактично унеможливлює здійснення контролю за ним з боку слідчого та прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу та забезпечення безпеки оточуючих, слідчий просить клопотання задовольнити.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала.

Підозрюваний та його захисник щодо задоволення клопотання заперечували. Захисник пояснив, що його підзахисний вину визнає в нанесенні тяжких тілесних ушкоджень, щиро розкаюється. Просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

01.09.2021 року відомості про кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000186 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. Вказані відомості були внесені у зв`язку з тим, що 31.08.2021 року біля 22 години 20 хвилин в АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 , під виниклої суперечки, ножем наніс удар в область грудної клітини ОСОБА_7 , внаслідок чого заподіяв останньому тяжкі тілесні ушкодження.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином.

01.09.2021 року о 13 год. 30 хв. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Як видно з копії протоколу допиту підозрюваного від 01.09.2021 року ОСОБА_4 свою вину у заподіянні тілесних ушкоджень визнає повністю, щиро кається.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що підозрюваний притягувався до кримінальної відповідальності за розбійний напад, кримінальне правопорушення вчинив в стані алкогольного сп`яніння, використовуючи малозначний привід (побутову сварку), що свідчить, про те, що він в такому стані становить небезпеку для оточуючих. Крім того, допит потерпілого в кримінальному провадженні не проведений, а тому існують ризики незаконного впливу на останнього.

До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, його поведінку після вчинення кримінального правопорушення, а також факти того, що він офіційно не працює.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задовольнити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.209 КПК України, особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислювати з моменту затримання підозрюваного, визначеного відповідно до ст.209 КПК України, тобто з 01.09.2021 року.

Нормами частини 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті, якою визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави.

З огляду на наведені норми, слідчий суддя не визначає розміру застави, а клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194,196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 30 жовтня 2021 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1