Справа № 357/5689/21
У Х В А Л А
про привід та накладення грошового стягнення

14 січня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглядаючи в м. Біла Церква, у відкритому судовому засіданні, обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000311, яке внесене до ЄРДР 10 квітня 2021 року, відносно ОСОБА_8 , за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

У С Т А Н О В И В:

прокурором ОСОБА_3 заявлене клопотання, про привід обвинуваченого ОСОБА_8 та накладення на нього грошового стягнення у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Мотивував його тим, що обвинувачений ОСОБА_8 вже вдруге не з`явився до суду, що свідчить про його намір ухилитися від кримінальної відповідальності.

Представник потерпілого ОСОБА_6 підтримав позицію прокурора ОСОБА_3 , зазначив, що хоча обвинувачений ОСОБА_8 і надав довідку про те, що перебуває на лікуванні, його хвороба не є тяжкою і такою, що перешкоджає участі у судових засіданнях, тоді як КПК України визнає поважною причиною неявки, лише тяжку хворобу або таку, що лікується стаціонарно.

Потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 підтримали свого представника.

Захисник ОСОБА_7 покладався на розсуд суду, пояснив, що обвинувачений ОСОБА_8 від суду не ухиляється, відсутній у судовому засіданні, через хворобу, що підтверджується копією довідки, яку йому надіслано, через меседжер.

Відповідно до п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України, підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний: прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є:

1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання;

2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення;

3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини);

4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо;

5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад;

6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю;

7) несвоєчасне одержання повістки про виклик;

8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Отже, поважною причиною неприбуття на виклик суду є лише тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням, за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад.

Згідно із копією довідки № 95 від 11 січня 2022 року, ОСОБА_8 знаходився на прийомі у лікаря ЛОР у КНП ТМР «Тарашанська міська лікарня», за результатами якого йому установлено діагноз: гострий бактеріальний риносинусит, вазомоторний риніт, виправлення перегородки носу та рекомендовано протягом десяти днів уникати протягів та переохолоджень.

Таким чином, хвороба ОСОБА_8 не є тяжкою та такою, що перешкоджає його явці в судові засідання, адже його лікування не пов`язане з перебуванням в лікарні, обраний метод лікування, не передбачає обмежень відносно його пересування.

Отже, його причина неявки до суду є неповажною.

Згідно із ч. 1 ст. 321 КПК України, головуючий забезпечує виконання учасниками кримінального провадження покладених на них обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 323 КПК України, якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду.

Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 144 КПК України, грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 139 КПК України, його розмір становить від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 2 грудня 2021 року № 1928-IX, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня становить 2 481 грн.

Судом установлено, що згідно із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, обвинувачений ОСОБА_8 , про судове засідання від 14 січня 2022 року повідомлений належним чином, судовий виклик отримав 13 грудня 2021 року та в суд не з`явився, без поважних причин такої неявки.

Отже, у зв`язку із цим, суд вважає за необхідне, застосувати до обвинуваченого ОСОБА_8 привід та грошове стягнення у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Визначаючи розмір стягнення, суд виходить з того, що це вже друга неявка обвинуваченого ОСОБА_8 , при цьому інші учасники судового провадження до суду з`являються, витрачають час і здійснюють витрати пов`язані із явкою до суду.

Суд вважає, що саме грошове стягнення, у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, забезпечить виконання обвинуваченим ОСОБА_8 обов`язку, з`являтися в судові засідання.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII, поліція відповідно до покладених на неї завдань: доставляє у випадках і порядку, визначених законом, затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення, та осіб, які вчинили адміністративне правопорушення.

Згідно із п. 1 абз. 1 розділу XVІ «Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальних правопорушень, їх виявленні та розслідуванні», затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 липня 2017 року № 575, керівник територіального органу, підрозділу поліції при надходженні до територіального органу, підрозділу поліції ухвали суду про здійснення приводу в судове засідання обвинуваченого, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, або свідка організовує їх негайне виконання в установлений в ухвалі строк.

Керуючись ст. 140, 323 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

накласти на ОСОБА_8 грошове стягнення, у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4 962 грн.

Здійснити привід обвинуваченого ОСОБА_8 в судове засідання, яке призначене на 18 лютого 2022 року о 12:00 год., в залі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області № 7 за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Першотравнева, буд. 4 «а».

Вказати, що обвинувачений ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Виконання приводу доручити Білоцерківському районному управлінню поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Роз`яснити, що ухвала про здійснення приводу оголошується особі, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу. У разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення.

Ухвала набирає законної сили у порядку визначеному ст. 532 КПК України.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1