Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/1283/21
номер провадження 1-кс/695/386/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 травня 2021 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, погоджене з прокурором Золотоніської окружної прокуратури про арешт майна,
ВСТАНОВИВ:

Дізнавач сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до суду з погодженим прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотанням про арешт майна.
Клопотання обґрунтовано наступним.

01.05.2021 до Золотоніського РВП надійшло повідомлення від начальника сектору превенції Золотоніського РВП ОСОБА_5 , що в адміністративних межах с. Домантове, Золотоніського району Черкаської області було виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який пояснив, що 30.04.2021 року близько 22 години здійснював вилов риби на розливах річки Дніпро, в адміністративних межах с. Домантове, Золотоніського району Черкаської області за допомогою саморобної накидної металевої конструкцій призначену для вилову риби. Виловлену рибу складав в мішок білого кольору. Біля берега працівниками рибоохоронного патруля разом з працівниками поліції його було затримано з забороненими знаряддями лову та рибою.
За даним фактом 01.05.2021 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000284, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
На місце пригоди була відразу направлена оперативна група, якою в ході огляду місця події було вилучено рибу: карась-136 шт., короп-1 шт., густера-3 шт., щука-1 шт. Також в ході огляду вилучено саморобні накидні металеві конструкції призначені для вилову риби в кількості 3 штуки.
Дізнавач наполягає, що вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, а тому накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.
Разом із тим вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, має бути реалізована у порядку встановленому чинним законодавством, а тому дізнавач просить надати дозвіл на її реалізацію у встановленому законом порядку.
Також саморобні накидні металеві конструкції, які призначені для вилову риби в кількості 3 штуки є знаряддями вчинення кримінального правопорушення та зберігають на собі сліди його вчинення, а тому є речовими доказами по кримінальному провадженню, а їх подальше використання може призвести до знищення слідів вчинення проступку або переховування знаряддя його вчинення, що суттєво вплине на хід досудового розслідування.
За таких обставин, при наявності критеріїв встановлених ст.. 98 КПК України, зазначені вище речі мають усі ознаки речових доказів та їх необхідно забезпечити шляхом накладення арешту на вилучене майно.
У судове засідання дізнавач не з`явився, однак скерував до суду заяву у якій просив розгляд справи проводити за його відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання виходить з наступного.

У провадженні сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000284, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Із наданих до клопотання матеріалів вбачається, що до вказаної події може бути причетний ОСОБА_6 , а в ході огляду місця події де його було виявлено було виявлено та вилучено вказані вище знаряддя вилову риби, а також свіжо виловлена, незаконно здобута риба.

Постановою дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 01.05.2021 року вказані у клопотанні про арешт майна речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000284, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Приймаючи до уваги те, що вилучене в ході огляду по зазначеному кримінальному провадженню відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України, накладення арешту є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п. 28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст.167 КПК України.

У свою чергу, санкцією ч. 1 ст. 249 КК України передбачено покарання у вигляді від ста до двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеження волі на до трьох років.

Приймаючи до уваги те, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню риба відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зокрема:

- були знаряддям вчинення кримінального правопорушення;

- зберегли на собі сліди правопорушення;

- містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, вказані у клопотанні знаряддя для лову риби, а саме саморобні накидні металеві конструкції призначені для вилову риби в кількості 3 штуки можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та містять ознаки речових доказів і саме з метою забезпечення збереження їх як речових доказів, а також можливості проведення із ним необхідних слідчих дій за доцільне накладення арешту.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обгрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Суд вважає, що незаконно здобута риб, а також саморобні засоби її вилову, які вилучені 01.05.2021 року під час огляду місця події, мають доказове значення у кримінальному провадженні №0000284, тому з метою недопущення зникнення, втрати або пошкодження, відчуження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт на них та дозволити реалізацію вилученої риби. Такий захід забезпечення кримінального провадження є необхідним та виправданим.

Зважаючи на викладене клопотання підлягає до задоволення.

На підставі ст.,ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

У рамках кримінального провадження №0000284, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального проступку рибу: карась-136 шт., короп-1 шт., густера-3 шт., щука-1 шт, саморобні накидні металеві конструкції призначені для вилову риби в кількості 3 штук, які було вилучено під час огляду місця події 01.05.2021 року в період часу з 00 год. 30 хв. по 01 год. 15 хв. на розливі річки Дніпро, в адміністративних межах с. Домантове, Золотоніського району Черкаської області та вилучити їх до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області де зберігати в кімнаті зберігання речових доказів за адресою: Черкаська область, м. Золотоноша, вул. Січова, 3.
Дозволити у порядку встановленому чинним законодавством реалізацію риби виду карась - 136 шт., короп - 1 шт., густера - 3 шт., щука -1 шт, яка вилучена 01.05.2021 року в період часу з 00 год. 30 хв. по 01 год. 15 хв. на розливі річки Дніпро, в адміністративних межах с. Домантове Золотоніського району Черкаської областііз використанням коштів від реалізації риби у порядку встановленому законом.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя Золотоніського
міськрайонного суду ОСОБА_1