УХВАЛА
07 травня 2021 року

м. Київ
справа № 304/1983/19

провадження № 51-2543ск20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу першого заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 на вирок Перечинського районного суду від 16 березня 2020 року та ухвалу Львівського апеляційного суду від 08 лютого 2021 року,
встановив:
До Верховного Суду надійшла касаційна скарга прокурора, в якій він, посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого, просить скасувати вирок Перечинського районного суду від 16 березня 2020 року та ухвалу Львівського апеляційного суду від 08 лютого 2021 року і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.
Так, перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), колегія суддів дійшла висновку, що скаргу подано без додержання вимог зазначеної статті.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі зазначаються, окрім іншого, і судові рішення, що оскаржуються, а відповідно до частини 5 вказаної статті до касаційної скарги додаються копії цих судових рішень.
Так, прокурор у тексті скарги зазначає, зокрема, про вирок Перечинського районного суду від 16 березня 2020 року, проте до касаційної скарги долучив вирок Перечинського районного суду Закарпатської області від 16 березня 2020 року, чим допустив суперечності, що не дає можливості точно встановити, яке ж судове рішення оскаржується в касаційному порядку.
Крім того, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень.
Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є лише: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).
Так, прокурор порушує питання про скасування вироку місцевого суду та ухвали апеляційного суду, зокрема, у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Відповідно до положень ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Крім того, у ч. 2 вказаної статті наведено вичерпний перелік підстав, за наявності яких судове рішення підлягає скасуванню, а саме: за наявності підстав для закриття судом провадження в кримінальній справі його не було закрито; судове рішення ухвалено незаконним складом суду; судове провадження здійснено за відсутності обвинуваченого, крім випадків, передбачених ч. 3 ст. 323 чи ст. 381 цього Кодексу, або судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою; судове провадження здійснено за відсутності потерпілого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання; порушено правила підсудності; у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.
Приписами ст. 415 КПК визначено вичерпний перелік підстав, за наявності яких, суд призначає новий розгляд у суді першої інстанції, а саме: якщо встановлено порушення, передбачені пунктами 2, 3, 4, 5, 6, 7 частини 2 статті 412 цього Кодексу; в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід на підставі обставин, які очевидно викликали сумнів у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованою; судове рішення ухвалено чи підписано не тим складом суду, який здійснював судовий розгляд.
Тобто, порушуючи питання про скасування оскаржуваних судових рішень внаслідок істотного порушення кримінального процесуального закону із призначенням нового розгляду у суді першої інстанції, прокурору необхідно було керуватися статтями 412, 415 КПК, та вказати, за наявності, на підстави, вичерпний перелік яких передбачений у цих статтях.
Проте в касаційній скарзі прокурор не зазначає жодного з таких порушень, які з огляду на положення статей 412, 415 КПК слугували б підставою для скасування оскаржуваних судових рішень з призначенням нового розгляду саме у суді першої інстанції та які не можуть бути виправлені в апеляційному порядку.
Оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, які до неї ставляться, її потрібно залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.
Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка подає касаційну скаргу та якій надано строк на усунення її недоліків, може виправити їх шляхом складання та подання нового тексту касаційної скарги.
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:
Залишити без руху касаційну скаргу першого заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 і встановитистрок п`ятнадцять днів із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3