Справа № 639/2589/21
Провадження № 1-кс/639/757/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000110 від 16.04.2021 року за ознаками злочинів, передбачених ч.1 ст.309 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
19.04.2021 року на адресу суду надійшло клопотання Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна вилученого в ході огляду місця події від 16.04.2021 за адресою: м. Харків, вул. Григорівська, 147, а саме6 мобільний телефон Meizu M6T.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 16.04.2021 року приблизно о 02 год. 30 хв. за адресою: м. Харків, вул. Григорівська, 147, біля гр. ОСОБА_4 було виявлено та надалі вилучено прозорий пакет на застібці, який містить порошкоподібну речовину білого кольору.
16 квітня 2021 року слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Григорівська, 147, був проведений огляд місця події , в ході якого у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено мобільний телефон MEIZU M6T, модель M811Н, синього кольору, ІМЕІ 1 : НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 .
Вказаний вилучений предмет під час огляду місця події належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
19.04.2021 року мобільний телефон MEIZU M6T, модель M811Н, синього кольору, ІМЕІ 1 : НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , дізнавачем сектору дізнання визнано речовим доказом.
Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вказаного вище майна, яке було виявлено та вилучено під час огляду місця події 16.04.2021 за адресою: м. Харків, вул. Григорівська, 147, у ОСОБА_4 .
Метою накладення арешту на вилучені предмети, які визнано речовими доказами є необхідність у їх збереженні, оскільки, їх повернення власнику призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення кримінальної відповідальності особами, які можуть бути причетні до скоєння даного кримінального проступку.
Крім того, повернення вилученого у ОСОБА_4 майна призведе до неможливості проведення слідчих дій із вказаними об`єктами.
Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення усіх обставин вчиненого кримінального проступку та кола осіб, причетних до вчинення кримінального проступку.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст.170 КПК України.
Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив їх задовольнити.
Власник майна повідомлявся про час та місце розгляду справи належним чином, до судового засідання не з*явився.
Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора, вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.
Постановою дізнавача від 19.04.2021 вищевказані речі визнано речовими доказами у вказаному вище кримінальному провадженні.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором у поданому клопотанні доведено, що вилучене майно, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, також має значення речових доказів по кримінальному провадженню, у звязку з чим клопотання останнього про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 167-174 КПК України ,слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000110 від 16.04.2021 року за ознаками злочинів, передбачених ч.1 ст. 309 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на вилучений в ході огляду місця події від 16.04.2021 року за адресою: м. Харків, вул. Григорівська, 147 мобільний телефон Meizu M6T, модель M811Н, синього кольору, ІМЕІ 1 : НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування.
Зберігання вказаного вище мобільного телефону доручити дізнавачу сектору дізнання у кримінальному провадженні.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1