Справа №: 398/3232/20
провадження №: 1-кп/398/173/21
УХВАЛА
Іменем України

"13" травня 2021 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_6
В С Т А Н О В И В:
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів відносно обвинуваченого ОСОБА_3 . Строк тримання під вартою закінчується 30.05.2021 року. До закінчення даного строку не може бути закінчений розгляд справи. На даний час продовжують існувати ризики передбачені ст.177 КПК України: обвинувачений може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Потерпіла ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилася.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечує проти продовження йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_5 вважає, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню. Зазначає, що відносно обвинуваченого можливо змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, так як відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Суд, заслухавши думку учасників процесу встановив наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
В справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено суму застави у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду від 01.04.2021 р. продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 до 30.05.2021 року включно. Визначено суму застави у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Застава , визначена ухвалами суду відносно ОСОБА_3 , внесена не була.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, не пов`язаного з застосуванням насильства, раніше неодноразово судимий, 03.02.2020 р. звільнений умовно-достроково, невідбутий строк покарання становить 2 роки 2 місяці 8 днів, обвинувачується у вчиненні умисного злочину, вчиненого в період умовно-дострокового звільнення від відбування покарання, неодружений, не має на своєму утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, не працює.
Суд вважає, що є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При цьому, відповідно до ч.2 ст.182 КПК України застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, які йому будуть встановлені, враховуючи обставини, за яких ним було вчинено кримінальне правопорушення, зокрема розмір завданої злочином шкоди, майновий стан обвинуваченого, суд вважає за необхідне встановити заставу в розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 2270х 10 = 22700 грн., яка буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

За таких обставин, суд вважає за доцільне продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів щодо обвинуваченого не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 331, 350, 371, 372 КПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 діб, починаючи з 13.05.2021 року до 11 липня 2021 року включно.

Визначити ОСОБА_3 суму застави у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 22700 грн.
Застава може бути внесена обвинуваченим або заставодавцем за наступними реквізитами: отримувач Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445 . Банк отримувача: ДКСУ м. Київ. Рахунок отримувача: UA0002505 . (Застава за обвинуваченого ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000222).
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_3 з-під варти звільнити.
У разі внесення визначеної суми застави ОСОБА_3 зобов`язати:
1) прибувати за кожною вимогою до суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та (або) проживає без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
4)утриматися від спілкування з потерпілим.
Роз`яснити ОСОБА_3 , що відповідно до ч. ч. 8, 10 ст. 182 КПК України, за умови сплати застави, у разі невиконання покладених на нього цією ухвалою обов`язків, застава буде звернена в дохід держави, а судом буде вирішено питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.
Строк подачі апеляційної скарги обвинуваченим обчислюється з моменту вручення йому копії судового рішення.
Суддя