Справа № 202/4864/21
Провадження № 1-кс/202/4132/2021
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

11 серпня 2021 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , розглянувши в відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, громадянина України, який має середню спеціальну освіту, одружений, має дитину 2019 року народження, працює охоронцем ТОВ «Дельта-Сек`юриті», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий: 09.01.2008 року Заводським районним судом м Дніпродзержинська за ч. 2 ст. 121, ч. 2, 4 ст. 187 КК України до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся у кримінальному провадженні № 0000132 від 2 жовтня 2020 року з вищевказаним клопотанням, в якому зазначає, що ОСОБА_5 було повідомлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а саме хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю та було вчинено групою осіб із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.
Причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту потерпілих та свідків, протоколами проведення слідчих експериментів.
Слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання на строк від трьох до восьми років, не має стійких соціальних зв`язків.
Вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам.
Тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб без визначення застави.
Заслухавши в судовому засіданні прокурора, який клопотання підтримав, підозрюваного та його захисника, які просили відмовити в задоволенні клопотання, за застосувавши запобіжний захід, непов`язаний із триманням під вартою, посилаючись на необґрунтованість підозри, неправомірність дій потерпілого, а також недоведеність ризиків, на які посилається слідчий та прокурор, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання слідчого не підлягає задоволенню з огляду на наступне:
Слідчим суддею встановлено, що 10 серпня 2021 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Згідно з частиною першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується, насамперед, протоколами допиту потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , висновком судово-медичної експертизи, протоколами слідчих експериментів.

При цьому слідчий суддя відзначає, що обґрунтована підозра передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість підозри залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваної особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що незалежно від подальшої доведеності підозри ОСОБА_5 чи кримінально-правової кваліфікації його діяння на сьогодні є достатні підстави стверджувати, що він може бути причетним до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, в якому його підозрюються, оскільки на нього прямо вказує потерпілий як особу, яка перебувала в групі, що спричинила йому тілесні ушкодження.

В свою чергу, доводи сторони захисту щодо неправомірних дій потерпілого підлягають перевірці шляхом проведення досудового розслідування.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, раніше судимий за вчинення тяжких злочинів проти життя і здоров`я особи та власності, не з`явився на виклик слідчого 6 та 9 серпня 2021 року, що було підтверджено самим підозрюваним у судовому засіданні.

Разом із тим, слідчий суддя звертає увагу, що згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя бере до уваги, що підозрюваний, хоча й підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, в той же час має постійне місце проживання, є одруженим, має малолітню дитину.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підстави для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу тримання під вартою відсутні, оскільки прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Будь-яких об`єктивних даних вважати, що в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, підозрюваний вчинить реальні дії щодо переховування від органу досудового розслідування чи суду немає, оскільки підозрюваний має певні соціальні зв`язки, відбув попереднє покарання, крім того, кримінальне провадження було розпочате ще у жовтні 2020 року.

Посилання слідчого та прокурора на ризик вчинення іншого правопорушення або продовження правопорушення, в якому він підозрюється, не підтверджений, тим більше, що основні слідчі дії у кримінальному провадженні на сьогодні проведені.

Отже, враховуючи вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, відсутність значної шкоди, завданої правопорушення, тривалість досудового розслідування, а також всі інші обставини, зокрема дані про особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки, має незняту і непогашену судимість, слідчий суддя приходить до переконання, що з урахуванням всіх вищевказаних обставин в їх сукупності, достатньою мірою для запобігання ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, буде запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки такий запобіжний захід також пов`язаний із обмеженням особистої свободи, дозволить контролювати поведінку підозрюваного.

Слідчий суддя переконана, що тримання підозрюваного під вартою є невиправданим, оскільки, незважаючи на підозру у вчинені тяжкого злочину, в даному конкретному кримінальному провадженні вимоги публічного інтересу з урахуванням презумпції невинуватості не переважують правило поваги до особистої свободи з огляду на встановлені стійки соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність значного суспільного резонансу від події правопорушення, з часу якої минуло понад десяти місяців.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до правових позицій ЄСПЛ, викладених у рішенні від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», рішенні від 12 січня 2012 року у справі «Тодоров проти України» для тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі "Ніколова проти Болгарії").

Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі "Ноймайстер проти Австрії" позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити, застосувавши відносно останнього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце свого постійного проживання та поклавши на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Підстав для застосування відносно підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, ніж цілодобовий домашній арешт, слідчий суддя не вбачає, оскільки він підозрюється у вчинення тяжкого злочину в групі осіб, більш м`які запобіжні заходи не дозволять постійно контролювати його належну процесуальну поведінку, можуть не запобігти ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
Застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 9 жовтня 2021 року, заборонивши йому цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, судді за кожним викликом; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали слідчого судді до 9 жовтня 2021 року.
Ухвалу передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю, в разі їх застосування.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1