Справа № 752/3317/21
Провадження № 1-кс/752/1613/21
У Х В А Л А

10.02.2021 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання ст.слідчого СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 ,. про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.189 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001115 від 16.12.2020 р.,

в с т а н о в и в:

ст.слідчий СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.189 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001115 від 16.12.2020 р.

Клопотання обґрунтовано тим, що Відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП у місті Києві проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001115 від 16.12.2020 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , переслідуючи мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, вчинив вимагання грошових коштів при наступних обставинах.

На початку 2019 року, точна дата досудовим розслідуванням не встановлена, до ОСОБА_5 звернувся раніше знайомий ОСОБА_7 з проханням зайняти в борг грошові кошти в сумі 2 000 євро. Під час обумовлення позики, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 домовилися, що останній поверне борг через тиждень з відсотками та надав письмову розписку про отримання грошових коштів. В подальшому ОСОБА_7 декілька разів звертався до ОСОБА_5 з метою отримання в борг грошових коштів, які повертав.

Приблизно в березні 2020 року, точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований заволодіння грошовими коштами ОСОБА_7 шляхом пред`явлення вимоги передачі чужого майна, з погрозами насильства над потерпілим та його близькими родичами.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований незаконне заволодіння чужим майном шляхом вимагання, в квітні 2020 року, точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , скориставшись тим, що ОСОБА_7 невчасно повернув отримані в березні 2020 року в борг 2 000 євро, повідомив ОСОБА_7 , що сума боргу з «нарахованими відсотками» складає вже 11 500 євро. Після чого, в ході зустрічей з ОСОБА_7 та під час телефонних дзвінків останньому, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном шляхом вимагання, висловив ОСОБА_7 рішучу, протиправну вимогу передати йому вказану суму грошових коштів в сумі 11 500 євро, погрожуючи у разі невиконання його вимог заподіянням потерпілому та його близьким родичам тілесних ушкоджень та їх вбивством. Сприймаючи погрози ОСОБА_5 як реальні та побоюючись за своє життя та здоров`я, а також життя та здоров`я близьких родичів, потерпілий ОСОБА_7 , 27 квітня 2020 року, знаходячись по вул. Донецькій у м. Києві, передав ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 11 500 євро, з яких 9500 євро неіснуючий борг, тим само ОСОБА_5 шляхом вимагання заволодів належними потерпілому грошовими коштами в сумі 9 500 євро, що відповідно до курсу НБУ становило 278 635 грн., спричинивши потерпілому матеріальну шкоду у великих розмірах.

Крім того, в липні 2020 року точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , продовжуючи злочинні дії, спрямовані на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, скориставшись тим, що ОСОБА_7 невчасно повернув отримані в червні 2020 року в борг 2 000 євро, повідомив потерпілому, що сума боргу з «нарахованими відсотками» складає 17 200 євро, після чого, в ході зустрічей з ОСОБА_7 та під час телефонних дзвінків, ОСОБА_5 , умисно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном шляхом вимагання, висловив ОСОБА_7 рішучу, протиправну вимогу передати йому вказану суму грошових коштів, погрожуючи у разі невиконання його вимог заподіянням потерпілому та його близьким родичам тілесних ушкоджень і їх вбивством. Сприймаючи погрози ОСОБА_5 як реальні та побоюючись за своє життя та здоров`я, а також життя та здоров`я близьких родичів, потерпілий ОСОБА_7 , 15 липня 2020 року, знаходячись по вул. Донецькій у м. Києві, передав ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 17 200 євро, євро, з яких 15 200 євро неіснуючий борг, тим самим ОСОБА_5 шляхом вимагання заволодів належними потерпілому грошовими коштами в сумі 15 200 євро, що відповідно до курсу НБУ становило 469 224 грн, спричинивши потерпілому матеріальну шкоду у великих розмірах.

В подальшому, в грудні 2020 року, ОСОБА_5 , використовуючи той факт, що ОСОБА_7 у зв`язку з тяжким матеріальним становищем на початку жовтня 2020 року позичив у нього 2000 євро та не зміг повернути позичені кошти вчасно упродовж тижня, діючи умисно, з корисливих мотивів, продовжуючи злочинні дії, спрямовані на заволодіння чужим майном шляхом вимагання, повідомив ОСОБА_7 , що сума боргу з «нарахованими відсотками» становить 56 000 євро, після чого висловив потерпілому ОСОБА_7 рішучу, протиправну вимогу передати йому вказану суму коштів, погрожуючи потерпілому у разі невиконання його вимог насильством над ним та його родичами. При цьому, ОСОБА_5 змусив ОСОБА_7 написати розписки про отримання ним в борг грошових коштів в сумах 7 000 євро та 9 000 євро.

Далі, 04.12.2020 ОСОБА_5 , діючи відповідно до свого злочинного умислу, спрямованого на заволодіння чужим майном шляхом вимагання, з корисливих мотивів, запропонував ОСОБА_7 зустрітися на території АЗК WOG, розташованого на Солом`янській площі 1, м. Києва. Під час зустрічі ОСОБА_5 надав вказівку ОСОБА_7 сісти до його автомобіля «Mercedes-Benz GL 450» д.н.з. НОМЕР_1 , де погрожуючи застосуванням насильства та вбивством, висловив рішучу, протиправну вимогу передати йому грошові кошти, та змусив ОСОБА_7 написати розписку про отримання в борг коштів в сумі 40 000 євро.

Після цього, 15.12.2020 ОСОБА_5 , за допомогою месенджеру «Вайбер» надіслав ОСОБА_7 смс-повідомлення, в якому зазначив номером банківської картки своєї дружини ОСОБА_8 , та, погрожуючи застосуванням насильства і вбивством, висунув рішучу вимогу переказувати частину грошових коштів на вказану ним банківську картку.

Сприймаючи погрози ОСОБА_5 як реальні, побоюючись за своє життя та здоров`я, а також життя та здоров`я близьких родичів, ОСОБА_7 , 16.12.2020 переказав на вказану банківську картку на ім`я ОСОБА_8 № НОМЕР_2 грошові кошти в сумі 4491 грн. та 1697 грн.

В подальшому, 08.02.2021, близько 14 год. 30 хв. ОСОБА_5 , продовжуючи злочинні дії, спрямовані на заволодіння чужим майном шляхом пред`явлення рішучої вимоги передачі майна, поєднаної з погрозою насильства над потерпілим та його родичами, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , заволодів грошовими коштами потерпілого ОСОБА_7 в розмірі 5 000 євро, що за курсом Національного банку України станом на 08.02.2021 становило 166 400 грн., та 4 000 доларів США, що за курсом Національного банку України станом на 08.02.2021 становило 111 080 грн., а всього на загальну суму складає 277 480 грн, що становить великі розміри.

Того ж дня, злочинні дії ОСОБА_5 були викриті та припинені працівниками правоохоронних органів.

Посилаючись на наявність обґрунтованої підозри, а також ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити запобіганню можливості переховування від органів розслідування та суду, впливу та потерпілого та свідків, а також забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав і просив його задовольнити з викладених у ньому підстав, посилаючись на обгрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 189 КК України, що є тяжким злочином, і наявність ризиків, визначених ст.177 КПК України, а саме прокурор зазначив, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки у ОСОБА_5 був вилучений паспорт на іншу особу, але с фотокарткою підозрюваного, може знищити або спотворити докази, так як під час проведення слідчих дій намагався позбутись грошових коштів, за обставин вчинення кримінального правопорушення підозрюваний погрожував потерпілому та членам його сім`ї розправою, а тому існує ризик впливу та потерпілого та свідків. Також прокурор при вирішенні клопотання просив не застосовувати альтернативний захід у вигляді застави.

Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначаючи на необґрунтованість підозри, оскільки його підзахисний в період інкримінованого йому злочину перебував за межами України, на відсутність доказів на підтвердження наявності ризиків, а також просив врахувати, що на його утриманні перебуває дружина, він допомагає доньці, яка знаходиться у стані вагітності, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання.

Підозрюваний підтримав свого захисника.

Вислухавши сторони кримінального провадження, допитавши свідка, дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході розгляду клопотання встановлено, що Відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП у місті Києві проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001115 від 16.12.2020 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

09.02.2021 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.189 КК України.

Слідчий у даному кримінальному провадженні звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.
Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.
Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.189 КК України, що підтверджується:

- показаннями потерпілого ОСОБА_7 ,

- показаннями свідка ОСОБА_9 ,

- протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії аудіо, відео контроль особи, а саме ОСОБА_5 , від 15.01.2021,

- протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, а саме абонентського номеру, яким користується ОСОБА_5 , від 15.01.2021,

- протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, а саме абонентського номеру , яким користується ОСОБА_5 , від 15.01.2021,

- протоколом затримання ОСОБА_10 за підозрою у вчиненні злолчину у порядку ст. 208 КПК України, та його особистим обшуком, від 08.02.2021.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, офіційно не має постійного доходу або роду занять, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, одружений.
Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочинів, які відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.
Слідчий суддя приймає до уваги інформацію, надану прокурором в ході розгляду клопотання, а саме, що у ОСОБА_5 був вилучений паспорт на ім`я іншої особи, однак з фотокарткою підозрюваного, що може свідчити про наявність ризику можливого переховування від органів досудового розслідування.
Також слідчий суддя приймає до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, за яких ОСОБА_5 погрожував потерпілому розправою, що може свідчити про наявність ризику можливого впливу на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні.
За інформацією, наданою прокурором в ході розгляду клопотання, ОСОБА_5 під час затримання здійснив спробу позбутись грошових коштів, які йому були передані потерпілим і є доказами у справі, що може підтверджувати можливість підозрюваного знищити або спотворити докази, які на даій стадії досудового розслідування не всі вилучені та місце їх знаходження встановлюється.
Звертаючись до суду слідчий просить застосувати до підозрюваного. запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати досудовому розслідуванню.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Наявність ризиків, на які посилається орган досудового розслідування, знайшло своє підтвердження в ході розгляду клопотання.

З огляду на викладені обставини в їх сукупності, вважаю, що є всі обґрунтовані підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 і застосування, на думку слідчого судді, більш м`якого запобіжного заходу, у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки або ж домашнього арешту є недоцільним, оскільки вони не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти існуючим ризикам на даній стадії досудового розслідування.

Враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України та, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за можливе визначити розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, оскільки злочин вчинено без застосування фізичного насильства, даних про особу підозрюваного, ризиків, передбачених ст.177 КПК України та майнового стану підозрюваного.

Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до категорії злочинів є тяжким злочином.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При вирішенні питання про визначення підозрюваному розміру застави суд повинен належним чином обґрунтувати в ухвалі виключність обставин прийняття такого рішення.
Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
З урахуванням всіх перелічених обставин, які повинні бути враховані слідчим суддею при визначенні розміру застави, а саме: наявності ризиків у даному кримінальному провадженні, які знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , даних, що характеризують особу підозрюваного, вважаю за необхідне визначити розмір застави в межах, встановлених до даного виду злочину, а саме в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підстав для визначення розміру застави у сумі, що перевищує максимальний розмір застави для даного виду кримінального правопорушення, слідчий суддя не вбачає.

Крім того, у разі внесення підозрюваним застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 8 ч.5 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України

у х в а л и в:

клопотання ст.слідчого СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 ,. про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.189 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001115 від 16.12.2020 р. задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 07.04.2021 р.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (136200 гривень).

Застава може бути внесена протягом дії ухвали про обрання запобіжного заходу на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, за наступними реквізитами: одержувач ТУДСАУ в м.Києві, банк одержувач Державна казначейська служба України м.Київ, р/р UA1012089, МФО 820172, призначення платежу застава.

На підставі ч. 5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в залежності від стадії кримінального провадження за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не залишати межі населеного пункту в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до органів міграційної служби паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м.Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця попереднього ув`язнення підозрюваного.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця попереднього ув`язнення підозрюваного негайно має здійснити розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово процесуального прокурора у кримінальному провадженні та слідчого суддю Голосіївського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя