Справа № 758/9645/21
У Х В А Л А

17 серпня 2021 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 , ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання вказує, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 11.02.2016 по справі 758/1779/16-к було задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 про накладення арешту в межах кримінального провадження № 0000729 від 12.12.2013 та накладено арешт:

-нежиле приміщення № 45 (в літ. «А), загальною площею 433,60 кв.м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Мала Житомирська, буд. № 3/4;

-нежиле приміщення (склад, магазин) 57-32-57-33 в житловому будинку літ А. загальною площею 11,60 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ;

-нежилі приміщення № 11, № 14, № 16, № 17 (в літ. А), загальною площею 102, 90 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 ;

-квартиру АДРЕСА_3 ;

-квартиру № 2, загальною площе 36,40 кв.м., жилою площею 24,00 кв.м., що складається з 2 жилих кімнат та розташована за адресою: м. Київ, вул. Ярославів Вал, буд. 1.

Вважає, що арешт майна, а саме нежилі приміщення №11, № 14, № 16, № 17 (в літ. А), загальною площею 102,90 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 був накладений необгрунтовано, а також на сьогоднішній день відпала погреба у арешті майна.

Зазначений арешт був накладений в межах кримінального провадження 0000729, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.12.2013, тобто більш ніж 7 років тому назад.

Станом на дату подання клопотання про скасування арешту, арешт майна в межах кримінального провадження на стадії досудового розслідування триває майже 7,5 років, однак власникам майна ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вказаному кримінальному провадженні не повідомлено про підозру.

ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ще 22.04.2015 уклали договір купівлі-продажу нежилих приміщень з громадянином ОСОБА_8 , у зв`язку із чим стали власниками нежилих приміщень № 11, № 14, № 16, № 17 (в літ. А), загальною площею 102, 90 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 . Вказаний договір був нотаріально посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_9 та зареєстрований за номером 848.

Тобто, на момент укладання договору купівлі-продажу майна 22.04.2015, орган досудового розслідування проводив досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні майже 1,5 року, а тому за 1,5 роки проведення досудового розслідування у органу досудового розслідування не було та не могло бути будь-яких доказів щодо протиправної діяльності ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та не було вжито жодних заходів забезпечення вказаного кримінального провадження.

На час подання клопотання про арешт майна, а саме лютий 2016 року, так і на дату подання клопотання про скасування арешту - 15 липня 2021 року, тобто через 5,5 років у вказаному кримінальному провадженні, ані ОСОБА_5 , ані ОСОБА_6 не повідомлено про підозру у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення у порядку, передбаченому ст.ст. 276-279 КПК України.

З урахуванням вказаного, просить суд скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 11.02.2016, а саме на нежилі приміщення № 11, 14, 16, 17 (в літ. А), загальною площею 102, 90 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 .

Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

Уповноважена особа Подільського УП ГУ НП України в м. Києві у судове засідання не з`явилася.

Крім того, до суду не було надано матеріали кримінального провадження, які були витребувані ухвалою суду для огляду в судовому засіданні.

Слідчий суддя, заслухавши адвоката, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 11.02.2016 по справі 758/1779/16-к було задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 про накладення арешту в межах кримінального провадження № 0000729 від 12.12.2013 та накладено арешт:

-нежиле приміщення № 45 (в літ. «А), загальною площею 433,60 кв.м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Мала Житомирська, буд. № 3/4;

-нежиле приміщення (склад, магазин) 57-32-57-33 в житловому будинку літ А. загальною площею 11,60 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ;

-нежилі приміщення № 11, № 14, № 16, № 17 (в літ. А), загальною площею 102, 90 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 ;

-квартиру № 3, загальною площею 55,30 кв. м., житлового площею 40,40 кв.м., що складається з 2 кімнат та розташована за адресою: м. Київ, Боричів Тік, буд. 5;

-квартиру № 2, загальною площе 36,40 кв.м., жилою площею 24,00 кв.м., що складається з 2 жилих кімнат та розташована за адресою: м. Київ, вул. Ярославів Вал, буд. 1.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п.1 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як вбачається з тексту ухвали суду від 11.02.2016 року арешт на вказане майно накладено з метою збереження речових доказів.

Враховуючи викладене суд вважає, що в подальшому застосуванні арешту майна, зазначеного в клопотанні адвоката, відпала потреба, так як стороною обвинувачення не доведено наявність обставин, які дають достатні підстави вважати, що це майно може бути використано як доказ у вказаному кримінальному провадженні.

Виходячи з вищевикладеного, суд прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст.7, 9, 22, 98, 170-174, 369-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 11.02.2016, а саме на нежилі приміщення № 11, 14, 16, 17 (в літ. А), загальною площею 102, 90 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Cлідчий суддя

Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1