№ 755/7004/20
№1-кс/755/106/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" червня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на повідомлення слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 про підозру у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003372 від 22.05.2020 року за ч. 2 ст. 187 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного

ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на повідомлення слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 про підозру у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003372 від 22.05.2020 року за ч. 2 ст. 187 КК України.

Скарга мотивована тим, що 22.05.2020 року слідчим Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 . ОСОБА_3 було вручено повідомлення про підозру, згідно з яким останній підозрювався у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України. Дана підозра базувалася на заяві ОСОБА_8 від 22.05.2020 року, за якою відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_9 було відкрито кримінальне провадження №0003372 з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 187 КК України, де ОСОБА_8 набув статус потерпілого. Підставою для подання заяви слугували події, які сталися 21.05.2020 року поруч з кінотеатром «Дніпро» за адресою: м. Київ, пр-т Юрія Гагаріна, буд. 7. Близько 22 години 30 хвилин виник конфлікт між ОСОБА_8 , який є сержантом поліції, що перебував разом із раніше судимим ОСОБА_10 та ОСОБА_3 , що перебував із ОСОБА_9 , який згодом переріс у бійку. Вважає, що підозра необґрунтована, у вищезгаданому повідомленні про підозру відсутні вагомі докази на обґрунтування підозри, у змісті повідомлення відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, підтверджені доказами, які вказують на наявність складу злочину в діянні підозрюваної особи, викладена в повідомленні про підозру версія подій, які відбулись ввечері 21.05.2020 року, органом досудового слідства не відповідає фактичним обставинам, певні обставини викладені не вірно та не повно, а деякі - приховані від слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва. В абзаці другому аркуш 2 повідомлення про підозру вказано: «Після цього, ОСОБА_3 та ОСОБА_9 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, направившись у напрямку Дарницької площі в м. Києві, викраденим майном розпорядився на свій розсуд, однак, через деякий час, повернулися на місце скоєння злочину, де були затримані працівниками поліції». Вони ніяк не могли розпорядитися викраденим майном на власний розсуд, адже, сумка з речами була вилучена у потерпілого ОСОБА_8 . Орган досудового розслідування до теперішнього часу його не допитав, чим порушив його право на захист. Таким чином, наявні беззаперечні докази про упередженість сторони обвинувачення при проведені досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, що знайшло своє відображення у повідомленні про підозру: не зазначено в повідомлені про підозру, що ОСОБА_8 є працівником правоохоронного органу; не зазначено, що ОСОБА_8 був у стані алкогольного сп`яніння; не зазначено, що ОСОБА_8 погрожував вогнепальною зброєю громадянам України, у тому числі, йому та ОСОБА_9 ; не зазначено, що йому та ОСОБА_9 були спричинені тілесні ушкодження ОСОБА_8 і ОСОБА_10 ; не проведено своєчасне дослідження з метою підтвердження відсутності алкоголю в його крові; не проведено його допит. У зв`язку з цим, орган досудового розслідування під час повідомлення про підозру чітко не вказав на беззаперечність фактів, викладених у тексті повідомлення та не послався на зібрані у зв`язку із цим докази. Відсутні факти або інформація, які можуть переконати когось стороннього в тому, що він міг вчинити дане правопорушення. Зміст повідомлення про підозру свідчить про те, що воно не містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати причетності його до вчинення інкримінованого йому злочину за ч. 2 ст. 187 КК України. Він знаходився безпосередньо біля місця свого проживання, фіксував так званий злочин на власний мобільний телефон, увесь час знаходився на місці подій та чекав працівників правоохоронних органів, а не залишив місце події, як це пише слідчий, ніж, яким, начебто, били ОСОБА_8 та зрізали з нього сумку, у нього та ОСОБА_9 був відсутній, сумка ОСОБА_8 по приїзду працівників правоохоронного органу була в останнього, а не була вилучена у нього, чи ОСОБА_9 , як він, так і ОСОБА_9 при їхньому затримані були тверезими, не вчиняли жодного опору та намагались пояснити працівникам правоохоронного органу про те, які події відбувались насправді, потерпілий, начебто, знаходився в стані алкогольного сп`яніння та мав при собі зброю, а, саме, ніж та пістолет. Крім того, матеріали кримінального провадження не містять жодних даних, які б вказували на заподіяння ОСОБА_8 матеріальної шкоди. Таким чином, повідомлення про підозру є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_3 скаргу підтримав та прохав її задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні скаргу підтримав у повному обсязі, просив її задовольнити та вважає, що підозра не відповідає фактичним обставинам події, у ній не в повному обсязі викладені обставини, а деякі - приховані. Орган досудового розслідування до теперішнього часу ще не допитав ОСОБА_3 . Щодо фактичних обставин, то у повідомленні про підозру не зазначено, що потерпілий ОСОБА_11 є працівником правоохоронних органів, перебував у стані алкогольного сп`яніння на момент події, погрожував підозрюваним ОСОБА_3 та ОСОБА_9 вогнепальною зброєю, наніс тілесні ушкодження підозрюваним, зокрема, не було проведено дослідження про те, що в ОСОБА_3 не було у крові алкоголю. Дана підозра не може переконати, що його підзахисний вчинив злочин. Крім того, ніж, яким, начебто, був поранений ОСОБА_11 , і яким, начебто, була зрізана сумка, а ні у ОСОБА_9 , а ні у ОСОБА_3 , не вилучався. Щодо сумки, яку, начебто, викрали у потерпілого, то по приїзду працівників поліції, сумка була у потерпілого, а у підозрюваних не вилучалася. Крім того, підозрювані були тверезі, опору не чинили, намагались пояснити, що відбувалось насправді. Підозра базується на показах потерпілого та свідків, більшість яких є діючими працівниками правоохоронних органів. Вважає, що в даному випадку, мова йде про корпоративну солідарність між правоохоронцями. Також, немає жодних даних про заподіяння шкоди потерпілому.

У судовому засіданні прокурор заперечив проти задоволення скарги, зазначивши, що в ході досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_3 застосовували та продовжували запобіжний захід, і слідчим суддею перевірялись доводи щодо обґрунтованості підозри. На даний час, виконуються вимоги ст. 290 КПК України, сторона захисту свідомо не бажає знайомитися з матеріалами кримінального провадження, затягує ознайомлення, про до суду були подані відповідні клопотання. Вважає скаргу необґрунтованою та такою, яка задоволенню не підлягає, оскільки, докази всі зібрані та повідомлення про підозру є законним та обґрунтованим.

Слідчий суддя, вислухавши доводи підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_6 , прокурора, вивчивши матеріали скарги та оглянувши матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що в Дніпровському УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0003372 від 22.05.2020 року.

22 травня 2020 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Згідно з положеннями п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні підозрюваним, його захисником чи законним представником можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом .

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно зі ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Відповідно до ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України") оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

З наявних даних, що містяться в матеріалах скарги вбачається, що повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 22 травня 2020 року за своїм змістом повністю відповідає вимогам ст. 277 КПК України і містить усі необхідні відомості, отже слідчим були дотримані вимоги закону в повному обсязі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_3 , звертаючись до слідчого судді із вказаною скаргою, посилається на необґрунтованість повідомлення його про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, оскільки відсутні прямі, достатні та належні докази цьому.

При цьому, слід зазначити, що для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Дослідивши матеріали скарги, з урахуванням стадії закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні, зокрема те, що на даний час виконуються вимоги ст. 290 КПК України, слідчий суддя вважає, що наразі відсутні законні підстави для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, у кримінальному провадженні № 0003372 від 22.05.2020 року, у зв`язку з чим, у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 303, 304, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на повідомлення слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 про підозру у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003372 від 22.05.2020 року за ч. 2 ст. 187 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя