Справа № 404/1863/21
Номер провадження 1-кс/404/580/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 березня 2021 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кропивницький клопотання старшого слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , внесене у кримінальному провадженні №0000322 від 11.03.2021 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мала Виска Маловисківського району Кіровоградської області, громадянина України, з середньою технічною освітою, не одруженого, маючого малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше судимий у 2011 році, однак такі відомості в Єдиному реєстрі судових рішень відсутні. Також зі слів звільнився в 2016 року по відбуттю строку покарання.

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_6 повідомлено про підозру у тому, що він 11.03.2021 року близько 08:00 год., більш точного часу під час досудового розслідування не встановлено, перебував за місцем свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , де в нього у цей час у зв`язку із браком коштів виник умисел на таємне викрадення чужого майна у свого знайомого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає, за адресою: АДРЕСА_3 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел ОСОБА_6 направився до домоволодіння ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_3 . Перебуваючи біля вказаного домоволодіння ОСОБА_6 діючи умисно та цілеспрямовано, переконавшись, що його дії не будуть ніким помічені, з корисливих спонукань, з метою власної наживи проник на територію вищевказаного домоволодіння, де в подальшому із заздалегідь заготовленою викруткою здійснив віджим металопластикового вікна та в подальшому проник до будинку, звідки таємно викрав грошові кошти в розмірі 30000 грн., 3500 доларів США по співвідношенні до національної валюти 96955, 60 грн., мобільний телефон Xiaomi Redmi 9C», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 синього кольору, в чохлі яскраво синього кольору, який був придбаний новим 30.12.2020 року, вартість якого зі слів потерпілого становить 4000 грн., мобільний телефон марки «Huawei», темно синього кольору, який був придбаний новим 30.12.2019, вартість якого зі слів потерпілого становить 3000 грн. та мобільний телефон Samsung Galaxy J7 золотистого кольору, придбаний у 2016 році, вартість якого зі слів потерпілого становить 2700 грн.

Після чого, ОСОБА_6 з місця скоєння кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, тим самим спричинивши ОСОБА_7 значну матеріальну шкоду на загальну суму 136655,60 грн.

Вказаними діями ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, що завдала значної шкоди потерпілому.

11.03.2021 року ОСОБА_6 в порядку ст.208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

12.03.2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Прокурор під час розгляду клопотання зазначила про обґрунтованість підозри, наявність ризиків та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Захисник та підозрюваний в судовому засіданні заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили обрати ОСОБА_6 домашній арешт або за місцем його проживання або за місцем реєстрації, пославшись на наявність двох дітей та вагітної дружини.

Заслухавши учасників, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшла до таких висновків.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі "Манчіні проти Італії", за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей ст.5 п.1 п.п. с Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в п.84 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року в справі "Харченко проти України", п.4 ст.5 Конвенції передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка послужила підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувались затримання та подальше тримання під вартою (див. справу «Буткевічус проти Литви» (Butkevicius v. Lithuania) № 48297/99, п. 43, ЄКПЛ 2002-ІІ).
Відповідно до п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Установленою практикою Європейського суду з прав людини, визначено, що висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановила наявність обґрунтованої підозри за ч.3 ст.185 КК України, причетність ОСОБА_6 до неї, що підтверджується наданими матеріалами клопотання, а саме: рапортом (а.с.6), протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) (а.с.7), протоколами огляду місця події від 11.03.2021 року (а.с.9, 11-12); протоколом огляду предметів від 12.03.2021 року (а.с.13, 28), протоколом допиту потерпілого від 11.03.2021 року (а.с.15), витягом (а.с.17), протоколом допиту свідка від 11.03.2021 року (а.с.18), протоколом допиту підозрюваного від 11.03.2021 року (а.с.24-25).

Крім того, під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановила наявність ризиків передбачених:

- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду;

- п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 .
Наявні ризики, свідчать, що їх запобігання не можливе шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а ніж тримання під вартою, оскільки, перебуваючи під домашнім арештом, особистому зобов`язанню, ОСОБА_6 не буде обмежений в своїх діях, а тому ризик передбачений пунктом 5 не буде забезпечений, окрім того останній може з метою уникнення відповідальності вчинити спроби направлені на ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Наведені доводи сторони захисту, не є обставинами, які спростовують оголошену ОСОБА_6 підозру та встановлені ризики.

Таким чином, враховуючи обставини провадження, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного ОСОБА_6 під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню в повному обсязі.

Згідно з п.5 ч.4 ст.183 КПК України, при застосуванні ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2021 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню.
Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, правильним буде визначити підозрюваному саме такий розмір застави, як того вимагає положення п.п.1-3 ч.5 ст.182 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-199, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , внесене у кримінальному провадженні №0000322 від 11.03.2021 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, а саме з 19.00 год. 11.03.2021 року до 19.00 год. 09.05.2021 року.
Визначити підозрюваному ОСОБА_6 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 90 800 грн. (дев`яносто тисяч вісімсот гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_6 по клопотанню 404/1863/21; 1-кс/404/580/21, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».
У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 : прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками.
Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Кіровського районного суду
м. Кіровограда ОСОБА_1