Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/342/21 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
ЄРДР № Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про повернення апеляційної скарги

07.04.2021 Кропивницький апеляційний суд колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
із секретарем ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.01.2021 стосовно ОСОБА_8 ,

ВСТАНОВИВ:
Цією ухвалою залишено без розгляду подання Знам`янського МРВ пробації про скасування випробувального терміну та направлення в місця позбавлення волі засудженого ОСОБА_8 .

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся з апеляційною скаргою, в якій поміж апеляційних вимог порушує питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали Знам`янського міськрайонного суду від 11.01.2021, стосовно ОСОБА_8 .

В обґрунтування поважності пропуску строку апелянт зазначає, що право на подання апеляційної чи касаційної скарги мають також незалежно від їх участі в судовому провадженні прокурори вищого рівня, серед яких заступник керівника обласної прокуратури, що визначено ч. 4 ст. 36 КПК України.

За доводами апелянта, прокурор, який брав участь в судовому засіданні суду першої інстанції не правильно орієнтував суд на поставлення оскаржуваного судового рішення. Про вказане рішення суду обласній прокуратурі стало відомо під час моніторингу Єдиного реєстру судових рішень, на виконання завдання Офісу Генерального прокурора про вивчення стану організації участі прокурорів у розгляді питань, які вирішуються судом під час виконання вироків від 27.01.2021.

Таким чином, заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури, вважає, що строк пропущений із поважних причин, а тому повинен бути поновлений.

Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора у підтримку клопотання про поновлення строку та перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Знам`янського міськрайонного суду від 11.01.2021 задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга може бути подана на ухвалу суду першої інстанції протягом семи днів з дня її оголошення.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Частиною 1 ст. 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали можливість своєчасного звернення до суду у вищезазначений законом строк.

При розгляді клопотання про поновлення пропущеного строку, у відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» апеляційний суд також застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2010 року у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, ухвала Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області області була оголошена 11.01.2021 в присутності прокурора, якому було роз`яснено порядок і строки апеляційного оскарження.

На вказану ухвалу міськрайонного суду 10.03.2021 заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 (як прокурор вищого рівня) подав апеляційну скаргу, у якій між іншого просить поновити строк апеляційного оскарження у зв`язку з тим, що обласній прокуратурі про дане судове рішення стало відомо під час моніторингу Єдиного реєстру судових рішень, на виконання завдання Офісу Генерального прокурора про вивчення стану організації участі прокурорів у розгляді питань, які вирішуються судом під час виконання вироків від 27.01.2021.

Однак колегія суддів не може погодитись із вказаними доводами апелянта про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження з огляду на таке.

Відповідно до положень ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У п. 20 ч. 2 ст. 36 КПК закріплено, що прокурор має право на оскарження судових рішень в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 37 КПК прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. При цьому прокурор здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні з його початку до завершення.

Згідно з ч. 4 ст. 36 КПК право на подання апеляційної скарги мають також незалежно від їх участі в судовому провадженні прокурори вищого рівня: Генеральний прокурор України, його перший заступник та заступники, керівники регіональної прокуратури, його перший заступник та заступники.

Проте у КПК не встановлено особливого порядку та строків оскарження прокурорами вищого рівня судових рішень у апеляційному чи касаційному порядку.

Так, у ст. ст. 393 та 425 КПК як суб`єкт оскарження вказується тільки прокурор. Відповідно ж до п. 15 ч. 1 ст. 3 КПК прокурором є особа, яка обіймає посаду, передбачену ст. 15 Закону України «Про прокуратуру» та діє у межах своїх повноважень.

Причому Законом України «Про прокуратуру» визначено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави (ст. 1); Єдність системи прокуратури України забезпечується: єдиними засадами організації та діяльності прокуратури; єдиним статусом прокурорів; єдиним порядком організаційного забезпечення діяльності прокурорів та ін. (ч. 5 ст. 7); прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає у прокуратурі. (ч. 2 ст. 15).

Виходячи з системного аналізу зазначених вище норм, поняття прокурор, яке вживається у ст. ст. 393 та 425 КПК як суб`єкт апеляційного та касаційного оскарження, охоплює не лише певну посадову особу, яка здійснює повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні та визначена у порядку ст. 37 КПК, але й прокурорів вищого рівня, визначених у ч. 4 ст. 36 КПК (Генеральний прокурор України, його перший заступник та заступники, керівники регіональної прокуратури, його перший заступник та заступники).

А тому особливості організації внутрішнього документообігу у системі органів прокуратури не можуть змінювати загальний порядок обчислення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, визначений у ч. 2 ст. 395 КПК. Не впливає на обчислення строку на апеляційне оскарження у даному випадку й така обставина, як позиція прокурора, який приймав участь в суді першої інстанції.

Окрім того, як убачається з матеріалів кримінального провадження, прокурор, який брав участь у розгляді справи судом першої інстанції, був присутнім під час оголошення ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.01.2021, йому було роз`яснено порядок і строки апеляційного оскарження, копію ухвали він отримав 12.01.2021 (а. с. 115), а останнім днем подання апеляційного скарги було 18.01.2021. Тобто у прокурорів за умови належної організації внутрішнього документообігу було достатньо часу для апеляційного оскарження згаданої ухвали у межах встановленого ч. 2 ст. 395 КПК строку.

Викладені у мотивувальній частині апеляційної скарги доводи в обґрунтування клопотання причини пропуску строку на апеляційне оскарження не є об`єктивно непереборними, а тому колегія суддів не вважає їх поважними.

Ураховуючи те, що колегія суддів не знайшла підстав для задоволення клопотання заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.01.2021, апеляційну скаргу слід повернути особі, яка її подала.

Керуючись ст. 376 ч.2, п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :
Відмовити у задоволенні клопотання заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.01.2021.
Повернути заступнику керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 апеляційну скаргу і додані до неї документи на ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.01.2021 стосовно ОСОБА_8 .
Копію ухвали невідкладно надіслати заступнику керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 .

Ухвалу може бути оскаржено у касаційному порядку, безпосередньо до суду касаційної інстанції, протягом трьох місяців з дня її проголошення.
Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4