УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 495/1320/21

Номер провадження 1-кп/495/522/2021

29 квітня 2021 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
провівши у залі суду в м. Білгороді-Дністровському відкрите судове засідання у кримінальному провадженні, яке внесене в ЄРДР № 0001701 за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч. 3 КК України,
В С Т А Н О В И В:
У провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч. 3 КК України.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 04.03.2021 обрано відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту по місцю мешкання за адресою: АДРЕСА_1 строком на 60 діб, який діє до 03.05.2021 включно.
27.04.2021 прокурор ОСОБА_3 подав клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає доцільним обрати у відношенні обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, обґрунтовуючи тим, що під час здійснення контролю за виконанням запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_4 він 15.02.2021 о 21:18 год. та 17.02.2021 о 11:15 годині останній був відсутній за місцем мешкання, двері квартири ніхто не відчиняв, мобільний зв`язок вимкнутий та місцезнаходження ОСОБА_4 не встановлено. В подальшому будучи обізнаним про дату та час судового засідання, призначеного на 20.04.2021 він в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, чим порушив умови домашнього арешту.
Вказує, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлені ризики того, що він може переховатися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав.
Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, оскільки вважає його необґрунтованим. Просить суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби за місцем мешкання.
Захисник в інтересах обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, оскільки вважає його необґрунтованим, просить суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби за місцем мешкання.
Заслухавши клопотання прокурора Білгород - Дністровської окружної прокуратури, думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали обвинувального акту, суд дійшов наступного висновку.
Згідно ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
П.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Разом з цим, тримання під вартою може бути виправдане тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважує принцип поваги до свободи особистості.
Також згідно з пунктом 3 статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і органи досудового розслідування мають навести всі підстави для обрання запобіжного заходу тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом другим КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженню; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків, наявність у підозрюваного обвинуваченого постійного місця роботи чи навчання, репутацію підозрюваного, обвинуваченого, майновий стан, наявність судимостей, дотримання умов застосованих запобіжних заходів, наявність повідомлення особи про підозру у вчинені іншого кримінального правопорушення, розмір майнової шкоди у завдані якої обвинувачується особа.
Згідно ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Судом було встановлено, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, складається з посилання прокурора, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Відповідно до клопотання прокурора та доданих до нього матеріалів, відсутні докази того, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків та потерпілого.
Крім того, стороною обвинувачення, як того вимагає ст. 183 КПК України, не надано доказів, що обвинувачений намагався вчинити будь-які інші ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Разом з тим, у судовому засіданні судом було встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, які спростовують ризик уникнути кримінальної відповідальності, має постійне місце проживання на території Білгород-Дністровського району Одеської області. Разом з тим, обвинувачений дійсно не прибув у судове засідання 20.04.2021, про причини неявки суду не повідомив.
Крім того, відповідно до ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Підозра, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Таким чином, на переконання суду стороною обвинувачення не надано аргументованих доказів, що існують будь-які ризики того, що обвинувачений вчинив, або намагався вчинити дії, передбачені ст. 177 ч. 1 КПК України.
На підставі викладеного та враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні не тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено максимальне покарання у вигляді обмеженням волі на строк від двох до п`яти років або позбавленням волі, враховуючи його вік та стан здоров`я, наявність постійного місця проживання та міцність соціальних зв`язків, по справі не допитано обвинуваченого, свідків, не досліджено письмових доказів, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання прокурора щодо обрання у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та приходить до висновку про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, в межах ст. 181 КПК України, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого на час судового розгляду.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 199, 314, 315 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання прокурора Білгород Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , який обвинувачується у скоєні кримінального правопорушення передбаченого ст. 296 ч. 3 КК України відмовити.
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту по місцю мешкання за адресою: АДРЕСА_2 строком на 60 діб, який діє до 27.06.2021 включно.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 60 діб наступні обов`язки:
п.1 прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;
п.2 не залишати цілодобово місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;
п.3 повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
п.4 за наявності, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Роз`яснити обвинуваченому положення ч.5 ст. 181 КПК України, а саме: працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись до житла цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати засоби контролю
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Суддя ОСОБА_1