Справа № 276/1817/19
Провадження № 1-кс/293/5/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 липня 2021 рокусмт Черняхів

Слідчий суддя Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «МИЛАР» на постанову про закриття кримінального провадження від 18.06.2019 року,-

ВСТАНОВИВ:
В провавдженні суду перебуває вищезазначена скарга. Дана скарга 25.11.2019 року надійшла до Черняхівського районного суду Житомирської області в порядку підсуності.

26.11.2019 року ухвалою слідчого судді відкрито провадження за скаргою; призначено скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Черняхівського районного суду Житомирської області на 27.05.2020.

Разом з тим, з часу відкриття провадження за скаргою скаржник в судове засідання жодного разу не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справу.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.3 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України суди, як і інші органи державної влади, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Завданням слідчого судді відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України, частини п`ятої статті 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування врегульовано статтею 306 КПК України. Зокрема, частиною першою вказаної статті передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК України.

За приписами частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначений статтею 135 КПК, частиною першою якої передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Як вбачається з матеріалів справи скаржник належним чином був повідомлений про судові засідання з розгляду скарги, однак в судові засідання в продовж тривалого часу не з`являвся.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, заявник як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до імперативних вимог частини третьої статті 306 КПК участь у судовому засіданні скаржника чи його захисника, представника (принаймні однієї із зазначених осіб) є обов`язковою.

У разі ж неявки до суду скаржника, належним чином повідомленого про розгляд скарги, слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечити прибуття цієї особи проти її волі.

Зокрема, примусовий привід до суду згідно із частиною третьою статті 140 КПК застосовується виключно до підозрюваного, обвинуваченого або свідка.

Грошове стягнення за неявку до суду без поважних причин відповідно до частини першої статті 139 КПК може бути накладено лише на підозрюваного, обвинуваченого, потерпілого, цивільного відповідача, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Адміністративній відповідальності за злісне ухилення від явки в суд за статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення підлягають лише свідок, потерпілий, позивач, відповідач, експерт, перекладач.

Таким чином, закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі в судовому засіданні особи, котра оскаржує рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора. Не передбачає закон і можливості розгляду судом скарги за відсутності скаржника, належним чином повідомленого про такий розгляд (якщо в судовому засіданні не бере участі його захисник чи представник).

Відповідно до висновків викладених у постанові пленуму ВССУ від 7 лютого 2014 року № 4 «Про узагальнення судової практики розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» зазначено, що неявка без поважної причини в судове засідання сторони кримінального провадження, яка подала клопотання свідчить про фактичне непідтримання клопотання і має розцінюватись як підстава для відмови в його задоволенні.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя дійшов до переконання, що неодноразова неявка в судове засідання скаржника без повідомлення поважності причин такої неявки, свідчить про не підтримання поданої скарги особою, яка її подала, а тому відмовляє в задоволені скарги.

Керуючись вимогами статтей 303, 306, 307, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «МИЛАР» на постанову про закриття кримінального провадження від 18.06.2019 року відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1