Справа №705/3117/21
1-кс/705/691/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2021 року Уманськийміськрайонний суд Черкаськоїобласті,
в складі: слідчого судді ОСОБА_1
заучастю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань клопотання слідчого Уманського РУПГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді - тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, українця, громадянина України, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 289 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Слідчий Уманського РУП ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, що було погоджене прокурором Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді - тримання під вартою відносно ОСОБА_8 .

В клопотанні слідчим вказано, що 15.07.2021 до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від ОСОБА_9 , про те, що 15.07.2021 близько 13 години 50 хвилин в м. Умань, Черкаської області по вул. Чкалова, неподалік від продуктового магазину, ОСОБА_8 незаконно заволодів автомобілем "Шевроле" марки "Авео" р.н. НОМЕР_1 , чим наніс матеріального збитку.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000725 від 15.07.2021, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

За результатами проведенних слідчих дій і оперативно-розшукових заходів встановлена причетність до вчинення вищевказаного злочину ОСОБА_8

15.07.2021 працівниками поліції Уманського РУП ГУНП в Черкаській області в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_8 за підозрою у вчиненні вказаного злочину.

16.07.2021 склад злочину у кримінальному провадженні № 0000725 перекваліфіковано з ч. 1 ст. 289 КК України на ч. 2 ст. 289 КК України.

16.07.2021 ОСОБА_8 було обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, тобто незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене повторно.

Враховуючи, що ОСОБА_8 вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст.289 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів, та так як санкція статті передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а тому, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Також, підозрюваний ОСОБА_8 не працює, не має постійного джерела прибутку, може бути схильний до вчинення кримінальних правопорушень, так як він є раніше судимим, в тому числі за злочини проти власності, перебуваючи неізольованим від суспільства може продовжити вчиняти аналогічні злочини, може незаконно впливати на свідків, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб з можливістю внесення застави в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 95160 (дев`яносто п`ять тисяч сто шістдесят) гривень.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити, при цьому, зазначила, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного, зазначила про існування визначених ст. 177 КПК України ризиків.

Підозрюваний в судовому засіданні при вирішенні клопотання покладався на думку суду, від захисника відмовився, зазначивши, що має достатні знання в галузі кримінального права.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000725, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

15.07.2021 працівниками поліції Уманського РУП ГУНП в Черкаській області в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_8 за підозрою у вчиненні вказаного злочину.

16.07.2021 склад злочину у кримінальному провадженні № 0000725 перекваліфіковано з ч. 1 ст. 289 КК України на ч. 2 ст. 289 КК України.

16.07.2021 ОСОБА_8 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, тобто незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене повторно.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надана підозрюваному ОСОБА_8 16.07.2021 о 16 годині 51 хвилин , що підтверджується особистим підписом підозрюваного в розписці, доданій до матеріалів клопотання,тобто більше, ніж за три години до початку розгляду клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена, серед іншого, у рішеннях по справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя, вважає, що докази, які вказують на наявність обґрунтованої підозри, долучено до матеріалів клопотання, зокрема: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 15.07.2021 ОСОБА_10 ; протокол огляду місця події від 15.07.2021 в м. Умань по вул. Чкалова; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 15.07.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 15.07.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 15.07.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 15.07.2021; протокол огляду транспортного засобу, а саме автомобіля марки CHEVROLETAVEO, д.н.з. НОМЕР_1 від 15.07.2021; протокол огляду предметів від 15.07.2021, які були вилучені під час проведення ОМП від 15.07.2021 в м. Умань в «Старому Масиві»; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

З огляду на викладене, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та в доданих матеріалах та з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Слідчий суддя вважає доведеними ризики, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного, а саме те, що останній може здійснити дії, передбачені п.1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження і саме такий вид заходу забезпечення кримінального провадження як тримання під вартою, забезпечить виконання ОСОБА_8 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, з огляду на долучені до матеріалів судового провадження матеріали, враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , суспільний інтерес, дані, які характеризують особу останнього, його вік, стан здоров`я підозрюваного, соціальні зв`язки, сімейний стан, відсутність у ОСОБА_8 постійного місця роботи, майновий стан та те, що його відповідно до вироку Святошинського районного суду м. Києва було засуджено за ч.2 ст. 15 ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185, ч.3 ст. 70 КК України до 4 років позбавлення волі та було звільнено від відбування покарання умовно-достроково 10.12.2020 на підставі ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01.12.2020.

З огляду на зазначене, ОСОБА_8 визнається таким, що має судимість, оскільки в період умовно-дострокового звільнення від покарання вчинив нове кримінальне правопорушення.

Крім того, слідчий-суддя також враховує й те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, а тому приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_8 може вчинити дії щодо переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на що, для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні та заявлених у судовому засіданні, слідчий суддя вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Крім того, вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що доказів того, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_8 не допускає його тримання під вартою слідчому судді не надано, з огляду на що слід вважати, що таких перешкод не має.

Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про часткове задоволення клопотання.

Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведених у клопотанні мотивів.

При визначенні ОСОБА_8 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями статей 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя виходить з тяжкості діяння, в якому підозрюється ОСОБА_8 , його особистої ролі в цьому, характеру та обставин вчинення діяння, майнового стану підозрюваного, наявних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та вважає, що застава у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_8 покладених на нього обов`язків, так як з урахуванням вказаних обставин, розмір застави на якому наполягав орган досудового розслідування є надмірно обтяжливим та таким, що не виправдовує мету застосування запобіжного заходу.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Уманського РУП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді - тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з моменту затримання, тобто з 15 липня 2021 року по 12 вересня 2021 року включно.

Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_8 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України - в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 71 370,00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У відповідності до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення вищевказаної суми застави, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

У разі звільнення з-під варти покласти на ОСОБА_8 обов`язки у відповідності до ст. 182 КПК України:

- з`являтись на виклик до органу дізнання, досудового слідства, прокурора або суду, а в разі неможливості з`явитись через поважні причини-завчасно повідомити про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому фактично проживає, без дозволу слідчого або органу, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

- повідомляти службову особу або орган, у провадженні якого знаходься кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та роботи.

Роз`яснити ОСОБА_8 що у разі невиконання покладених на нього обов`язків застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1