Провадження № 1-кс/947/7040/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2021 року cлідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0000484 від 24.03.2021 року підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 ..

Так, в обґрунтування поданого клопотання, захисник вказує на те, що при продовженні строку тримання під вартою підозрюваного слідчим суддею не було надано оцінки посиланням органу досудового розслідування на слідчі дії, необхідність проведення та завершення яких унеможливило закінчити досудове розслідування, доказів існування ризиків органом досудового розслідування надано не було. Слідчим суддею також не було надано оцінки особистості ОСОБА_5 , а саме, що він є молодою за віком людиною, має міцні соціальні зв`язки на території міста Одеси, має постійне місце проживання, дружину та дитину, його батьки є інвалідами. Крім того, підозра необґрунтована, ОСОБА_5 жодної участі у вчиненні злочину не приймав.

Захисник в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав клопотання захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Стаття 201 КПК України передбачає можливість особи, до якої застосовано запобіжний захід, змінити його. Така можливість надається особі з метою надання їй права на перегляд обставин. Європейський суд з прав людини зазначає, що пункт 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (щодо прав особи, яка позбавлена свободи внаслідок арешту або тримання під вартою) забезпечує заарештованим чи затриманим особам право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення свободи (Рішення у справі Yeloyev проти України від 6 листопада 2008 року, заява № 17283/02, параграф 64).

Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Вирішуючи зазначене клопотання слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, і положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів і конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, як того вимагає ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідча суддя повинна всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Оцінка відповідних і достатніх підстав тримання під вартою має бути здійснена без відриву від фактичної тривалості попереднього ув`язнення. Ця оцінка здійснюється з необхідною ретельністю під час провадження у справі (Рішення у справі Gabor Nagy проти Угорщини-2 від 11 квітня 2017 року, заява № 73999/14, параграф 77). При цьому, потрібно завжди виходити з презумпції звільнення особи з-під варти (Рішення Великої Палати у справі Buzadji проти Республіки Молдова від 5 липня 2016 року, заява № 23755/07, параграфи 89, 91). Мають бути переконливо продемонстровані конкретні факти справи, для того, щоби переважати правило поваги до особистої свободи, а також щоби виправдати подальше тримання під вартою (наприклад, Рішення у справі Ilijkov проти Болгарії від 26 липня 2001 року, заява № 33977/96, параграф 84). Питання тривалості тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно.

В судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 28.03.2021 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 обирався та в подальшому відповідно продовжувався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно вказаних ухвал слідчого судді вбачається, що при вирішенні питання про обрання/продовження відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховувалася наявність в рамках кримінального провадження №0000484 від 24.03.2021 року обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 189 КК України, наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Геращенко проти України», п. 99, визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органи державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду.

В обґрунтування поданого клопотання захисник вказує на наявність таких обставин як відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та позитивні характеризуючи дані підозрюваного.

Відносно доводів сторони захисту щодо відсутності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та при продовженні вказаної міри запобіжного заходжу, з урахуванням досліджених в судовому засіданні доказів, яким була надана належна правова оцінка, з урахуванням норм національного законодавства та практики Європейського суду з прав людини, в повній мірі було встановлено наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 189 КК України.

В частині доводів сторони захисту щодо відсутності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя зазначає, що з огляду на фактичні обставини даних кримінальних правопорушень, одне з яких є особливо тяжким, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, у випадку подальшого доведення вини, у встановленому законом порядку, ризики встановлені ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси на теперішній час є наявні в рамках кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що при обранні та продовженні строку дії запобіжного заходу не було враховано всіх даних про особу підозрюваного, зокрема, у слідчого судді були відсутні всі долучені на теперішній час характеризуючи матеріали.

Так, до матеріалів клопотання про зміну запобіжного заходу на підтвердження характеризуючих даних підозрюваного ОСОБА_5 були долучені свідоцтво про народження дитини, яка перебуває на утриманні у ОСОБА_5 , довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, відповідно до яких мати та батько підозрюваного є інвалідами ІІІ групи.

Слідчий суддя враховує те, що підозрюваний має постійне місце реєстрації та проживання, має на утриманні дитину, мешкає разом з дружиною та дитиною, батьки підозрюваного мають інвалідність, тому потребують догляду, що вказує на наявність міцних соціальних зв`язків, що в контексті тривалого тримання під вартою, слідчим суддею враховуються як обставини на користь звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти, тому ризикам, які продовжують існувати, можливо запобігти шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, так як вказаний запобіжний захід забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що прокурором в судовому засіданні при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу не було доведено необхідність подальшого тримання під вартою підозрюваного.

При цьому, слідчим суддею враховується, що відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

В свою чергу відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

За таких обставин, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, в повній мірі відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та національному законодавству України, зокрема практиці ЄСПЛ як його частині.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 201, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0000484 від 24.03.2021 року підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 27.06.2021 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 27.06.2021 року, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України.

Копію ухвали направити для виконання до відділу поліції №1 Одеського районного управління поліції №1.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1