Справа № 159/2703/21
Провадження № 1-кп/159/348/21
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про продовження строків тримання під вартою

31 травня 2021 року м. Ковель

Ковельського міськрайонного суду Волинської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000273 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , неодноразово судимого, останній раз 02 вересня 2016 року Ковельським міськрайонним судом Волинської області за частиною другою статті 186 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі,
який обвинувачується, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 289 КК України,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Ковельського міськрайонного суду Волинської області знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за частиною другою статті 289 КК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у незаконному заволодінні транспортним засобом вчиненому за наступних обставин: 04.04.2021 приблизно о 21.00 годині ОСОБА_4 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння поблизу будинку АДРЕСА_2 , шляхом відчинення незамкнених дверей, проник в салон автомобіля «Opel Vivaro», номерний знак НОМЕР_1 , шляхом обертання ключа в замку запалювання привів в дію двигун автомобіля та розпочав ним рух вулицями села Пісочне Ковельського району, не справився з керуванням та допустив зіткнення в паркан домоволодіння АДРЕСА_3 , в результаті чого пошкодив транспортний засіб та завдав потерпілому майнових збитків на суму 71 683 грн 35 коп.
Відносно обвинуваченого ОСОБА_4 слідчим суддею було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк тримання під вартою спливає 02.06.2021.

Прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , при наявності ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які неперестали існувати, крім того, до спливу строку тримання під вартою судовий розгляд кримінального провадження не може бути завершений.

Обвинувачений ОСОБА_4 вину не визнав та пояснив, що скористався транспортним засобом з дозволу потерпілого з яким разом розпивав спиртні напої. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 просить застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту із застосування засобів електронного контролю. Додатково пояснила, що обвинувачений проживає разом з братом та його співмешканкою, через неприязні відносини саме брат обвинуваченого повідомив правоохоронні органи про подію, потерпілий не мав наміру порушувати кримінальне провадження.
Заслухавши учасників судового засідання, вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини третьої статті 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно із статтею 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою вищенаведеної статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно із статтею 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Частиною першою статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену у пункті 79 рішення у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011, згідно якої питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

Суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину. Між тим, обвинувачений не вперше притягується до кримінальної відповідальності, не має постійного джерела доходу, обвинувачується у вчиненні злочину в стані алкогольного сп`яніння, проживає разом із братом, з яким перебуває у неприязних відносинах, тому суд доходить висновку про існування ризику можливого вчинення інших кримінальних правопорушень та можливого випливу на свідків.
Запобігти цим ризикам при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою неможливо.
Тому потреби досудового розслідування на даний час виправдовують тримання підозрюваного під вартою.
Суд водночас наголошує, що інші ризики, наведені прокурором, такі як можливість ухилитись від суду, є недоведеними.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.

Підстави передбачені частиною четвертою цієї статті не визначати заставу відсутні.

Враховуючи особу обвинуваченого та конкретні обставини злочину, у вчиненні якого він обвинувачується, суд вважає достатнім визначити заставу в розмірі - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45 400 гривень.

У разі внесення застави у вказаній сумі обвинуваченого слід звільнити з-під варти та покласти на нього обов`язки: повідомити про місце проживання та не залишати його без дозволу слідчого, прокурора, суду.

На підставі викладеного і керуючись статтями 176-178, 183, 184, 193, 194, 196, 198, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора ОСОБА_3 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченомуОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 днів - до 29 липня 2021 року включно.
Визначити ОСОБА_4 розмір застави 45 400 гривень.
У разі внесення застави у вказаній сумі обвинуваченого звільнити з-під варти та покласти на нього обов`язки: повідомити про місце проживання та не залишати його без дозволу слідчого, прокурора, суду.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем або обвинуваченим застава звертається в доход держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного судупротягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя Ковельського міськрайонного судуОСОБА_1