Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2021 року Справа № 608/1770/21
Номер провадження1-кс/608/732/2021

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 ,за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , слідчого СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Чортківського районного суду Тернопільської області клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , посилаючись на те, що слідчим відділенням Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, дані про яке внесено в ЄРДР 20.06.2021 року за №0000203. Досудовим розслідуванням встановлено, що 19 серпня 2021 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 , домовився із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителем АДРЕСА_2 , про спільне викрадення матеріальних цінностей, які знаходились в нежитловому приміщені, розташованому по АДРЕСА_3 , та належить ОСОБА_8 . Реалізовуючи злочинний умисел, ОСОБА_5 , з метою незаконного особистого збагачення та таємного викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправність своїх дій, діючи умисно за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 , в період часу з 22:00 год. 19.08.2021 по 01:10 год. 20.08.2021, шляхом розбиття вікна, проникли через нього у вищевказане нежитлове приміщення, власником якого являється ОСОБА_8 , звідки, без дозволу останнього та всупереч його волі, не помічаючи ніяких осіб, які б спостерігали за ними, таємно викрали чугунні батареї в кількості п`ять секцій, які в подальшому завантажили у автомобіль марки «Ауді А6», із реєстраційним номером НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_5 , після чого із викраденим поїхали до м. Чорткова. Внаслідок вище вказаних протиправних дій ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , потерпілому ОСОБА_8 спричинено матеріальні збитки на загальну суму 10 000 гривень. 20 серпня 2021 року ОСОБА_7 та ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України по підозрі у вчиненні ними вище вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

20 серпня 2021 року ОСОБА_7 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена за попередньою змовою групою осіб, поєднана з проникненням у нежитлове приміщення. Підставою застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Під час досудового розслідування зібрано ряд доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_9 , у вчиненні крадіжки із нежитлового приміщення, що являється пам`яткою архітектури місцевого значення, та належить ОСОБА_8 . Ці докази містяться в: 1) показаннях потерпілого ОСОБА_8 , який у ході свого допиту підтвердив факт скоєння згаданої крадіжки, а саме чугунних батарей; 2) заяві потерпілого ОСОБА_8 про вчинення даного кримінального правопорушення; 3) показаннях свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; 4) протоколі проведення слідчого експерименту із свідком ОСОБА_10 ; 5) протоколі огляду місця події; 6) повідомленні про підозру; 7) протоколі затримання ОСОБА_5 , як особи, підозрюваної у вчинені злочину; 8) рапорті ЄО №5135 від 20.08.2021; 9) рапорті ЄО №5135 від 20.08.2021. В клопотанні вказується на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, та зазначається, що обрання менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти даним ризикам. В судовому засіданні прокурор Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 та слідчий СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області підтримують клопотання та просять його задовольнити з мотивів, викладених в ньому, суду пояснили, що ОСОБА_5 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, існують ризики викладені в клопотанні,а саме може впливати на свідків та потерпілого, тому обрання менш суворого запобіжного заходу щодо нього не буде результативним. Підозрюваний ОСОБА_5 своєї вини у вчиненні кримінального правопорушення по якому йому предявлено підозру не визнає, незаперечує, що відносно нього розглядається кримінальне провадження в суді і обирався запобіжний захід і ним внесено заставу, однак він не притягнутий до кримінальної відповідальності і існує презумпція не винуватості, якщо і обирати йому запобіжний захід до вияснення обставин, то таким може бути домашній арешт. У нього на утриманні двоє неповнолітніх дітей,він допомогає дружині , яка є приватним підприємцем. Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 проти клопотання заперечує, вважає його необгрунтованим, вина його підзахисного не доведена, при таких обставинах можливий і запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, якими слідчий, прокурор обґрунтовують його доводи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід задовольнити з наступних мотивів.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У рішенні ЄСПЛ у справі "Чеботарі проти Молдови" (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13.11.2007) зазначено, що за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри.

В рішенні ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 п.175 зазначено, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як зазначалось вище, ОСОБА_5 20 серпня 2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена за попередньою змовою групою осіб, поєднана з проникненням у нежитлове приміщення.

З матерів досудового розслідування вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 , раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення різних злочинів і відбував покарання у вигляді позбавлення волі, що підтверджується відомостями, які містяться в довідці про його судимість.

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що підозрювані ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , вчинили злочин, передбачений ч.3 ст.185 КК України, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України , а саме наступні.

ОСОБА_5 з метою уникнення покарання у вигляді позбавлення волі може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, оскільки стосовно ОСОБА_5 Кременецьким районним судом, в межах кримінального провадження ЄРДР №0000189 від 04.09.2019 р., за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, було винесено ухвалу від 06.09.2019, якою до підозрюваних ОСОБА_5 та ОСОБА_7 застосовано запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою та визначено застави розміром 40140 гривень кожному, та у разі доведення вини йому може буди призначено покарання у вигляді позбавлення волі, а тому є достатньо підстав вважати, що це ризик, передбачений у п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

ОСОБА_5 та ОСОБА_7 проживають в одному із потерпілим ОСОБА_8 та свідками ОСОБА_10 і ОСОБА_11 Чортківському районі, на незначній відстані від останніх, що створює реальну та обґрунтовану загрозу для незаконно впливу підозрюваних на потерпілого та свідків в даному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_7 та ОСОБА_5 ,. перебуваючи на волі, та через загрозу можливого покарання за вчинення вище зазначеного злочину у вигляді тримання під вартою, будуть мати реальні можливості незаконно впливати на потерпілого чи свідків у кримінальному провадженні, а це ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Стосовно ОСОБА_7 та ОСОБА_5 судами слухаються кримінальні справи про факти вчинення ними майнових злочинів, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі, вчинили нові умисні, тяжкі злочини, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі понад три роки, що є підставами вважати, що вони і надалі будуть вчиняти нові злочини, а це ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, слід врахувати, в колі друзів ОСОБА_5 входять особи із числа раніше судимих, які відбували покарання у вигляді позбавлення волі, зокрема і ОСОБА_7 , а тому йому добре відомо про всі несприятливі обставини, які настануть для даного підозрюваного після того, як йому буде призначено покарання.

Як зазначено у п.58 рішення ЄСПЛ у справі «Becciev v. Moldova» від 04.10.2005 (Бекчієв проти Молдови), ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

У зв`язку із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та встановлених достатніми доказами ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є підстави обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід.

Вважаю, що обрання менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вище вказаним ризикам.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і у випадку доведення його вини у скоєнні даного кримінального правопорушення існує велика імовірність призначення найсуворішого виду кримінального покарання у вигляді позбавлення волі, а тому, є достатні підстави вважати, що підозрюваний, з метою уникнення відповідальності за скоєне, буде намагатися переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Обрання менш суворих запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, в тому числі і домашнього арешту, не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

ОСОБА_5 , в міру тяжкості покарання, яке йому загрожує (позбавлення волі від 3-х до 6-ти років), віку (є молодою людиною та має 33 роки), репутації попередніх судимостей, способу життя, майнового стану і відсутності місця роботи, не зможе дотриматись належної процесуальної поведінки у випадку обрання щодо нього менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Санкція статті, за якою в даний час кваліфікуються протиправні дії ОСОБА_5 та ОСОБА_7 дає можливість застосувати до ОСОБА_5 найсуворіший запобіжний захід, оскільки згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою можна обрати до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад три роки. Санкція ст. 185 ч.3 КК України, за якою в даний час кваліфікуються протиправні дії ОСОБА_5 та ОСОБА_7 передбачає саме такий вид і саме таку міру покарання.

В матеріалах клопотання відсутні достатні докази, в рамках даного кримінального провадження, того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, зможе запобігти наявному вищевказаному ризику і ця обставина, передбачена п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання не доведена.

Зі змісту ст. 178 зазначеного Кодексу вбачається, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Частиною 1 статті 183 вказаного Кодексу передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає підозру обґрунтованою, враховує, що ОСОБА_5 в міру: 1) тяжкості покарання, яке йому загрожує (позбавлення волі від 3 до 6-ти років); 2) репутації і попереднього кримінального минулого; 3) способу життя; 4) майнового стану і відсутності офіційного місця роботи, - не зможе дотриматись належної процесуальної поведінки у випадку обрання щодо нього менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою. Застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого, окрім виняткового, запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, чи вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, потерпілого, а також, зважаючи на доведеність прокурором наявності обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, суд вважає за доцільне клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

При цьому слідчий суддя враховує вимоги статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», яким передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу та недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У зв`язку із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та встановлених достатніми доказами ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є підстави обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Обрання менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вище вказаним ризикам.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до ч. 3 ст. 183 Кодексу слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Застава судом визначається в розмірі, визначеному ч. 5 ст. 182 КПК України.

Крім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , визначені цими правовими нормами обов`язки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 р.), ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 192 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк 60 (шістдесят) днів.

Визначити розмір застави у межах п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 113500 (сто тринадцять тисяч п`ятсот) гривень в національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Тернопільській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки: прибувати до слідчого СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області із встановленою ним періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що він звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної в даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання його під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно здійснює розпорядження про звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, прокурора та суд.

З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали становить 60 днів і закінчується о 16 годині 30 хвилин 19 жовтня 2021 року.

Ухвала може бути оскаржена в Тернопільський апеляційний суд протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1