Справа №: 398/1915/20
провадження №: 1-кп/398/144/21
УХВАЛА
Іменем України

"24" червня 2021 р.

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії кримінальне провадження №0000480 стосовно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор у судовому засіданні звернулася з клопотанням про вирішення питання щодо проведення наступного судового засідання у режимі відео конференції із іншого приміщення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області, розташованого у буд. 30 по вул. Першотравнева у м. Олександрія Кіровоградської області, з такою зміною зовнішності і голосу свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за яких його неможливо впізнати обвинуваченому.

Обвинувачений та його адвокат заперечувала щодо задоволення даного клопотання.

Заслухавши думку сторін, оглянувши реєстр матеріалів кримінального провадження №0000480, судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів реєстру кримінального провадження №0000480 (52, 53), під час досудового слідства допитувався свідок ОСОБА_6 та місце його проживання вказано буд. АДРЕСА_1 .

Однак за даною адресою знаходиться відділ поліції, таким чином до свідка ОСОБА_6 застосовано органом досудового слідства заходи забезпечення безпеки, а саме забезпечення конфіденційності відомостей про особу, згідно п. ж ч. 1 ст. 7 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» від 23.12.1993 року.

Конфіденційність відомостей про особу може бути повною чи частковою. Повна конфіденційність при проведенні процесуальної дії передбачає: нерозголошення дійсних анкетних даних про особу та утаємниченого місця її перебування протягом кримінального провадження.

Відповідно ст. 15 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» від 23.12.1993 року, нерозголошення відомостей про осіб, взятих під захист, може здійснюватися шляхом:

а) обмеження відомостей про особу в матеріалах перевірки (заявах, поясненнях тощо), а також протоколах слідчих дій та інших матеріалах кримінального провадження, заміни прізвища, імені, по батькові в цих документах псевдонімами за постановою органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора або за ухвалою слідчого судді, суду про зміну анкетних даних. Ці постанови (ухвали) до матеріалів справи не приєднуються, а зберігаються окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

б) проведення упізнання особи поза візуальним та аудіоспостереженням того, кого впізнають, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства;

в) неоголошення будь-яким способом дійсних анкетних даних про осіб, які взяті під захист і підлягають виклику в судове засідання;

г) виклику до суду цієї особи виключно через орган, який здійснює заходи безпеки;

д) накладення тимчасової заборони на видачу відомостей про особу, взяту під захист, адресними бюро, паспортними службами, підрозділами державтоінспекції, довідковими службами АТС та іншими державними інформаційно-довідковими службами.

Аналізуючи вищевикладене, зрозуміло, що особи, щодо яких застосовані заходи забезпечення безпеки, викликаються до слідчого судді чи суду виключно через орган, який здійснює ці заходи.

Таким органом у конкретному кримінальному провадженні може бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво розслідуванням, слідчий, який здійснював досудове розслідування, орган служби безпеки, орган внутрішніх справ, орган чи установа виконання покарань, слідчий ізолятор, командир військової частини.

Враховуючи, що ч. 3 ст. 23 КПК України покладає на сторону обвинувачення обов`язок забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення, а коло осіб, які мають бути викликані до суду для допиту, визначається в ході підготовки до судового розгляду (ст. 315 КПК України), забезпечення явки свідків обвинувачення, щодо яких було застосовано заходи безпеки, суд покладає на сторону обвинувачення, а свідків сторони захисту, потерпілих, інших учасників кримінального провадження, щодо яких застосовано такі заходи, суд викликає через органи, які здійснюють ці заходи.

Отже, особа, щодо якої вжито заходи безпеки, доставляється до суду чи до іншого місця, у якому вона буде перебувати під час дистанційного проведення процесуальних дій з її участю, уповноваженою особою органу, який здійснює відповідні заходи, із дотриманням вимог щодо безпеки, конфіденційності та нерозголошення відомостей про особу, взяту під захист.

Згідно ст. 352 КПК України, у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них.

Суд дійшов висновку, що необхідно здійснити допит легендованої особи свідка ОСОБА_6 з використанням технічних засобів з іншого приміщення суду ( АДРЕСА_2 ), для забезпеченням конфіденційності відомостей про особу зі створенням візуальних та акустичних перешкод.

Керуючись ст. 23, 315, 352 КПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:

Здійснити допит легендованої особи свідка ОСОБА_6 з використанням технічних засобів з іншого приміщення суду ( АДРЕСА_2 ), для забезпеченням конфіденційності відомостей про особу зі створенням візуальних та акустичних перешкод (зміна зовнішності та голосу), з метою уникнення можливості впізнання не тільки обвинуваченим, а і іншими учасниками судового засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: ОСОБА_7 НЕРОДА