Справа № 209/2447/21
Провадження № 1-кс/209/518/21
У Х В А Л А
Іменем України

12 липня 2021 року слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , власника майна- директора ТОВ "Елемент" ОСОБА_4 , розглянувши клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002743 від 08.11.2014 року, за ознаками ч.1 ст.366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

05 липня 2021 року до слідчого судді надійшло клопотання директора ТОВ"Елемент" ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 440002743 від 08.11.2014 року, накладеного ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 12.06.2017 р. у справі 175/2934/16к.

Особа, за клопотанням якої було арештовано майно, в судове засідання не прибула.

Власник майна - директор ТОВ "Елемент- ОСОБА_4 підтримав своє клопотання та вказав, що ухвалою слідчого судді було накладено арешт на майно- залишки трубопроводу, який проходить на території санітарної зони на хвостосховище Сухачівське, а саме: металеві труби у кількості 65 штук, які були передані на відповідальне зберігання директору Державного підприємства "Бар`єр". На даний час кримінальне провадження закрито, тому просить скасувати накладений арешт на майно.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти скасування арешту майна, оскільки кримінальне провадження, в рамках якого було накладено арешт, закрито на підставі п.2 ч.2 ст. 284 КПК України.

Вивчивши скаргу та надані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Так, відповідно до Постанови про закриття кримінального провадження від 27 березня 2017 року вбачається,що досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР №0002743 здлійснювалося СВ Дніпропетровського РВ ГУНП України в ДЛніпропетровській області.

Арешт накладався ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 від 12.06.2017 року.

Відтак, кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідувалося органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульвано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання особі, яка його подала для звернення до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 174 КПК України -

У Х В А Л И В:

Повернути Директору ТОВ "Елемент" ОСОБА_4 клопотання про скасування арешту майна.

Роз`яснити заявнику його право звернутися з цим клопотанням до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1