Справа № 199/3704/21
УХВАЛА

іменем України

25.05.2021 Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000303 від 23.05.2021 р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
уродженця міста Першотравенськ Дніпропетровської області,

громадянина України, не працює, зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 ,

мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

раніше не судимий,

за участю сторін кримінального провадження:

за участі прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:
Згідно з поданим клопотанням під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:
-підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення покарання, що підтверджується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання до 6 років позбавлення волі та розуміє важкість покарання, яке загрожує за вчинення насильницького злочину, може впливати на свідка та потерпілу, оскільки його вина підтверджується їхніми доказами, не має постійного доходу та офіційного місця роботи, є собою, яка раніше судима за вчинення корисливого злочину, тощо.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання.
Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання, повідомив про непричетність його до злочину, який йому інкримінується, та пояснив, що потерпіла є його дівчиною, та її особисті речі, які він мав намір віддати їй згодом, опинилися в результаті того, що вони разом відпочивали, були обидва у стані алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим він побоювався, щоб вона їх не загубила.

Захисник просив відмовити в задоволенні клопотання повністю, вважав, що ризиків не існує, та підозрюваний зобов`язується дотримуватися усіх обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Слідчим суддею на підставі відповідного вироку Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 05.01.2018 р. (199/8787/17, 1-кп/199/110/18) встановлено, що ОСОБА_7 засуджено за ч 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 3 років позбавлення волі, та на підставі ст. 75 КК України його звільнено від відбування призначеного покарання з випробуванням, якщо він протягом 1 року 6 місяців не вчинить нове кримінальне правопорушення.
24.05.2021 р. ОСОБА_4 , який є обвинуваченим за ч. 2 ст. 186 КК України, повідомлено про підозру у вчиненні даного правопорушення за наступних обставин.
23 травня 2021 року приблизно о 17:50 год. ОСОБА_4 знаходився біля буд. 61 по вул. Калинова в м. Дніпро разом зі своєю знайомою - потерпілою
ОСОБА_8 , яка в той момент знаходилась біля лавки, що знаходиться біля четвертого під`їзду вищевказаного будинку, та побачив, що поруч з потерпілою на лавці знаходиться жіночий рюкзак чорного кольору, та у кишені одягнутої на потерпілу куртки в той момент - мобільний телефон марки «Xiomi Redmi Note 7» в корпусі синього кольору. ОСОБА_4 , діючи умисно, відкрито, повторно, з корисливих мотивів, вихопив з лавки рюкзак, в якому знаходились особисті речі потерпілої, після чого підійшов до останньої та, знаходячись на відстані витягнутої руки, застосовуючи насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, спричиняючи останній фізичну біль, схопив за ліву руку потерпілу та відвів її в бік, після чого своєю рукою дістав з кишені одягнутої у той час на потерпілу ОСОБА_8 куртки мобільний телефон марки «Xiomi Redmi Note 7» в корпусі синього кольору, вартістю 5999 грн., що належить потерпілій, та з викраденим майном з місця вчинення злочину зник, отримавши при цьому реальну можливість розпоряджатися відкрито викраденим майном.
Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом (ч. 1 ст. 29 Конституції України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З приводу наявності обґрунтованої підозри, то, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Такі факти та інформація існують, які встановлені на підставі наступних доказів:
-протоколу огляду місця події від 23.05.2021 р.;
-протоколу допиту потерпілої ОСОБА_8 від 23.05.2021 р.;
-протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 23.05.2021 р.;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 23.05.2021 р.;
-протоколом обшуку особи від 24.05.2021 р.
Слідчий суддя враховує, що за ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Стосовно ризиків, наведених слідчим (п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), то наявність передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків доведена.
Потребує врахуванню, що вироком Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 05.01.2018 р. ОСОБА_4 засуджено за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням терміном у вигляді 1 року 6 місяців, відтак, хоча підозрюваний в силу ч. 1 ст. 88 КК України вважається таким, що не судимий, втім, вочевидь, вчинення ним корисливого злочину за наявності факту притягнення до кримінальної відповідальності.
Вирішуючи питання щодо виду запобіжного заходу, слідчий суддя згідно вимог ст. 178 КПК України враховує:
1) той факт, що наявні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є достатньо вагомими;
2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється (від 4 до 6 років позбавлення волі);
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, який є особою працездатного віку, відсутні документально підтверджені відомості про наявність у підозрюваного тяжких невиліковних хвороб;
4) відсутність доказів про міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання; відсутність відомостей про негативну репутацію підозрюваного;
5) відсутність у підозрюваного місця роботи;
6) майновий стан підозрюваного, який не має значних статків;
7) відсутність судимості у підозрюваного;
8) відсутність доказів про порушення підозрюваним умов застосування запобіжних заходів, які застосовувалися раніше;
9) відсутність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
10) відсутність підтвердження спричинення майнової шкоди.
Тримання особи під вартою є настільки серйозним заходом, що його застосування є виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі, заходи було розглянуто і визнано недостатніми для гарантування інтересів особи або суспільства, що можуть вимагати тримання відповідної особи під вартою. Це означає, що відповідність позбавлення свободи національному законодавству є недостатньою умовою; воно також має бути необхідним за конкретних обставин (див., наприклад, рішення у справах «Вітольд Літва проти Польщі» (Witold Litwa v. Poland), заява № 26629/95, п. 78, ECHR 2000-III, та «Станєв проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria) [ВП], заява № 36760/06, п. 143, ECHR 2012) п. 93 рішення ЄСПЛ у справі «Заіченко проти України (№2)».
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
За конкретних обставин даної справи застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, встановлених при розгляді даного клопотання, є недостатнім: потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, про який йдеться у клопотанні слідчого.
Розмір застави не визначається, виходячи з приписів п. 1 ч. 4 ст. 183 ЦПК України.
Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч. 1 ст. 197 КПК України).
Керуючись ч. 3 ст. 26, ст. 94, ч. 1 та ч. 2 ст. 110, п. 9 ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132, п. 5 ч. 1 та ч. 4 ст. 176, ст.ст. 177, 178, п. 4 ч. 2 ст. 183, ч. 4 ст. 183, ст.ст. 186, 193, ч. 1 та ч. 4 ст. 196, ч. 1 ст. 197, ст.ст. 369 - 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000303 від 23.05.2021 р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити повністю.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судимого, який у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000303 від 23.05.2021 р. підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)».
Строк дії ухвали до 00.11 год. 22.07.2021 р.
Ухвала набирає чинності негайно.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1