Справа №613/258/21 Провадження № 1-кс/613/59/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 лютого 2021 року

Слідчий суддя Богодухівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого відділення № 1 СВ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 по кримінальному провадженню № 0000024 від 16 лютого 2021 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Богодухівського районного суду Харківської області 24 лютого 2021 року надійшло клопотання від слідчого відділення № 1 СВ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Золочівського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна на: два металевих кутники, довжиною по 2 м. кожен та розміром 40х40х3 см., арештоване майно просить передати на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 15 лютого 2021 року до відділення поліції № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що в період часу з середини січня 2021 року до 20.00 год. 15 лютого 2021 року невідома особа здійснила крадіжку металевих виробів з території її домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

22 лютого 2021 року було проведено огляд місця події, під час якого було виявлено та вилучено два металеві кутники довжиною по 2 м. кожен, розміром 40х40х3 см., у придатному для використання стані, без пошкоджень.

За вказаним фактом Богодухівським РВП ГУНП в Харківській області 16 лютого 2021 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Слідчий суддя розглянувши дане клопотання, про накладення арешту, приходить до наступного.

Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 1, 2 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 КПК України. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

В порушення вимог ст. 171 КПК України, слідчим в клопотанні не зазначено розмір шкоди, який було спричинено злочином.

Також в порушення п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, в клопотанні чітко не визначено підстави, мету та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 64-2 КПК України, із клопотанням про арешт майна, щодо майна третьої особи, звертається до суду прокурор.

Враховуючи, що матеріали клопотання не містять відомостей про те, що учасники мають статус підозрюваних чи обвинувачених, з клопотанням про накладення арешту на майно, яке належить третій особі, може звернутися до суду прокурор. Однак, з вказаним клопотанням про арешт майна звернувся до слідчого судді слідчий за погодженням з прокурором, що суперечить зазначеним вище положенням.

Також, в супереч ч. 2 ст. 171 КПК України, матеріали клопотання не містять підтвердження того, що вилучені речі є доказами у кримінальному провадженні.

Крім того, зі змісту клопотання вбачається, що слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на металеві кутники, при цьому в клопотанні зазначає про арешт автомобіля та спеціальну конфіскацію, що позбавляє суд можливості встановити дійсний перелік і види майна, що належить арештувати.

Частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим воно підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170-172, 309, 372 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого відділення № 1 СВ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 по кримінальному провадженню № 0000024 від 16 лютого 2021 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про арешт майна, - повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених у клопотанні недоліків протягом 72 годин, з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1