1Справа № 335/9156/20 1-кс/335/1036/2021
УХВАЛА
15 лютого 2021 року Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4
заявника адвоката ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6
Адвокатом ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного по даному кримінальному провадженню, ОСОБА_6 , заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_7 від участі у розгляді вищезазначеного клопотання з підстав п.п. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, який мотивовано тим, що існують обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді.
А саме, як зазначає адвокат ОСОБА_5 , чоловік судді ОСОБА_7 є оперуповноваженим управління стратегічних розслідувань в Запорізькій області, отже є співробітником органу досудового розслідування, тому мав можливість приймати участь у проведенні відповідних слідчих дій по даному кримінальному провадженню, тому, як вказує адвокат, є підстави вважати, що член родини судді заінтересований в результатах даного кримінального провадження, а відтак існують сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_7 . Крім того вважає, що існує порушення, встановлене ч.3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, що є підставою для відводу слідчого судді на п.5 ч.1 ст.75 КПК України, при цьому зазначив, що інші клопотання слідчого по даному кримінальному провадженню були зареєстровані канцелярією суду після спливу робочого часу, хоча надійшли через послуги нової пошти приблизно об 11:00, тобто під час робочого часу, отже клопотання слідчому судді ОСОБА_7 було передано з порушенням, встановленим ст. 35 КПК України, до того ж, раніше визначений слідчий суддя по даному кримінальному провадженню є ОСОБА_9 .
Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні доводи заяви про відвід підтримав, додавши, що слідчим суддею ОСОБА_7 також розглядалось клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу, за результатом розгляду якого нею був застосований надмірний розмір застави, отже слідчим суддею не було враховано наявність в нього на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей, що також свідчить про її упередженість і є однієї з підстав для відводу.
Прокурор ОСОБА_3 , слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечували проти задоволення заявленого відводу, зазначили, що підстави відводу, передбачені п.п. 3,4,5 ч. 1 ст. 75 КПК України, на які посилається адвокат, що викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_7 , відсутні, крім того, зазначили, що чоловік слідчого судді не є ані прокурором, ані слідчим, ніякого відношення до даного кримінального провадження не має і взагалі не може бути заінтересованим в результатах даного кримінального провадження. Просили у задоволенні заявленого відводу відмовити.
Заслухавши учасників кримінального провадження, вивчивши та проаналізувавши доводи заяви про відвід, надані матеріали кримінального провадження, суд встановив наступне.
Як передбачено п.п. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості:
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Підставою відводу слідчого судді заявник визначив наявність сумнівів у його неупередженості, які мотивував наявністю працюючого в органах досудового розслідування члена родини, що на думку заявника не виключає участь його у проведенні слідчих процесуальних діях по даному кримінальному провадженню, втручання в автоматизовану систему документообігу, а також процесуальними порушеннями з боку слідчого судді під час розгляду інших клопотань у цьому кримінальному провадженні.
Разом із тим, суд не погоджується із доводами заявника, вважає їх такими, що не посвідчують наявність підстав для відводу слідчого судді, з огляду на таке.
Відповідно до частини п`ятої статті 80 КПК відвід повинен бути вмотивованим.
Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», заява № 4785/02, рішення від 10.12.2009 п.п. 66, 67).
Проте, зазначені обставини не є підставами для відводу, що визначені у п. п. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, адвокат підозрюваного не довів про наявність обставин, що вказують на упередженість та необ`єктивність судді ОСОБА_7 . Доводи заявника про наявність підстав для відводу слідчому судді ґрунтуються на припущеннях. Будь-яких доказів упередженості слідчого судді або його зацікавленості в результаті розгляду справи, а саме, доказів того, що чоловік слідчого судді ОСОБА_7 можливо приймав участь у проведенні слідчий дій по даному кримінальному провадженню заявником не надано та під час судового засідання не добуто.
Отже заява про відвід в цій частині фактично зводиться до незгоди зі змістом процесуальних рішень, ухвалених слідчим суддею Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 у цьому кримінальному провадженні.
Щодо порушення на думку адвоката ОСОБА_5 , порядку визначення слідчого судді, встановленого ч.3 ст. 35 КПК України, суд встановив наступне.
Згідно ч.3 ст. 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.
Відповідно до п. 1.4.9. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 року (з врахуванням відповідних змін та доповнень), збори суддів відповідного суду мають визначені цим Положенням повноваження щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи.
Згідно з п.2.4.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, затвердженого Рішенням зборів суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 10.11.2020 року, які визначають порядок використання автоматизованої системи документообігу в Орджонікідзевському районному суді м. Запоріжжя розподіл судових справ, які надійшли до Суду протягом робочого тижня після закінчення робочого часу, у вихідні та неробочі дні, в які встановлено графік чергування судців, з метою дотримання строків розгляду справ такої категорії, проводиться між судцями внесеними в графік чергування на визначений день відповідно до Наказу голови Суду або виконуючого обов`язки голови Суду.
Згідно до п. 3.2.3асад встановлено, що в автоматизованій системі встановлюється статус «Інше» у випадку перебування судді у судовому засіданні більше 1 годин при завчасному попередженні керівника апарату суду, шляхом надання відповідної довідки (рішення зборів судців від 05.08.2015).
У зв`язку з тим, що станом на момент реєстрації клопотання робочий час в суді закінчився, та відповідно до Наказу голови суду № 82-ОД/117к-ОД від 29.12.2020 (після чергування у відповідні дні згідно з графіком чергування слідчих суддів у вихідні та святкові дні, суддя, помічник судді, секретар судового засідання продовжують чергування весь наступний робочий тиждень у телефонному режимі після 17 години 00 хвилин, а у п`ятницю після 15:45 год.), було здійснено автоматизований розподіл справи за клопотанням слідчого між суддями, які чергували згідно з вказаним вище наказом голови суду (06.02.2021та 07.02.2021) з урахуванням п. 2.4.1, 3.2 Засад, про що свідчить звіт про автоматизований розподіл справи від 12.02.2021.
Дослідивши звіт про автоматичне визначення слідчого судці, графік чергувань слідчих суддів, суд дійшов висновку, що автоматичний розподіл судових справ між суддями від 12.02.2021, з урахуванням п. 2.4.1, 3.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, здійснений без порушень, встановлених вимогами ст.35 КПК України щодо визначення слідчого судді ОСОБА_7 у розгляді вказаного клопотання.
Отже, порушень автоматизованого розподілу не виявлено, а тому посилання адвоката на п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, як на підставу відводу слідчого судді ОСОБА_7 не знайшли свого підтвердження і носять характер припущень.
Відповідно до ч. 1ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.
Неупереджений та об`єктивний розгляд справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя суддею. Проте учасники справи наділені правом спростування цієї «процесуальної теореми» шляхом заявлення відводу судді, тим самим, забезпечуючи його незалежність в кожному окремому провадженні.
Як зазначає Європейський суд з прав людини у рішенні від 24 травня 1989 року у "Справі Гаусшильдта", найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, заява № 11/1987/134/188, § 48).
Наявність безсторонності для цілей пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у "Справі Гаусшильдта" (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).
Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.
Європейський суд з прав людини в п. 66 рішення у справі "Бочан проти України" від 03.05.2007 (заява № 7577/02) зазначив, що безсторонність має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.
Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.
Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.
Розглянувши заяву про відвід слідчому судді ОСОБА_7 при розгляді клопотання про арешт майна, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки підстави, визначені п.п. 3,4,5 ч. 1 ст. 75 КПК України у даній справі відсутні, а доводи заявника ґрунтуються виключно на особистих припущеннях щодо упередженості судді ОСОБА_7 , а також фактично зводяться до незгоди заявника з прийнятими слідчим суддею процесуальними рішеннями, прийнятими по іншім клопотанням слідчого за участі цих учасників кримінального провадження, що не може бути підставою для відводу судді.
Суд наголошує, що незгода заявника з прийнятими суддею процесуальними рішеннями у справі можуть бути підставою для оскарження рішення, однак не можуть вважатися підставами для відводу судді.
Подібні висновки на кшталт того, що незгода з процесуальними рішеннями судді не може свідчити про упередженість й необ`єктивність судді та бути підставою для відводу викладені в ряді рішень Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, зокрема у постанові від 23.01.2020 по справі №335/3479/13-к, ухвалі від 18.02.2020 по справі №202/4467/14-к.
Аналізуючи в сукупності наведене, суд дійшов висновку, що заявником не надано переконливих доводів та доказів, що вказують на наявність обставин, які є підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_7 або викликають сумнів у її неупередженості, передбачених саме п.п. 3,4,5 ч. 1 ст. 75 КПК України.
Керуючись ст. ст. 75, 81 КПК України,
Ухвала окремо оскарженню не підлягає.

Вступна та резолютивна частини виготовлені у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 15.02.2021.

Повний текст ухвали виготовлено 17.02.2021 об 11:45 год.

Суддя ОСОБА_1