Справа № 487/5694/21
Провадження № 1-кс/487/4644/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.08.2021 року м. Миколаїв
Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, -
ВСТАНОВИВ:
10.08.2021 року адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулась до Заводського районного суду м. Миколаєва зі скаргою на бездіяльність слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, в якій просила зобов`язати компетентну особу ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві внести відомості до ЄРДР за повідомленням ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення від 30.07.2021 вх. № М-2640.
Вимоги скарги обґрунтовувала тим, що ОСОБА_4 звернувся до ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві із заявою про вчинення кримінального правопорушення за ч.2 ст.365 КК України, яка була зареєстрована за вх. № М-2640 від 30.07.2021 року, проте відомості до ЄРДР не внесені, чим порушено процесуальні права заявника, передбачені КПК України.
Адвокат ОСОБА_3 до судового засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, вимоги скарги просила задовольнити.
Уповноважена особа ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві до судового засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася вчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомила.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, прийшов до наступного.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені зокрема такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_4 звернувся до ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві із заявою від 29.07.2021 року про вчинення працівниками правоохоронних органів кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.365 КК України, яка була зареєстрована 30.07.2021 року за вх. № М-2640.
Відповідно до копії відповіді ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві від 06.08.2021 року на адвокатський запит адвоката ОСОБА_3 від 31.07.2021 року встановлено, що заяву ОСОБА_4 від 29.07.2021 року скеровано до ІНФОРМАЦІЯ_1 для організації перевірки та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства.
У відповідності до ч.1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.
Законодавством передбачено, що бездіяльність слідчого, яка виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, заявник може оскаржити слідчому судді.
Разом з тим, ч. 1 ст. 214 КПК України передбачає надходження заяви (повідомлення) саме про кримінальне правопорушення, а не про діяння, яке містить ознаки чи елементи злочину (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Окрім КПК України, нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 N 298, прийнятим на виконання вимог КПК; Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 року № 100 (Далі Порядок).
Відповідно до п. 1 розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, до Реєстру вносяться відомості зокрема про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Згідно з п.1 розділу ІІІ Порядку заяви (повідомлення), що надійшли до чергових служб центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції телефоном чи під час особистого звернення громадян, уповноважені службові особи реєструють в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та невідкладно передають до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня, на території обслуговування яких сталася подія, із зазначенням в ІТС ІПНП (журналі ЄО) номера реєстрації в ЄО відповідного органу (підрозділу) поліції.
Відповідно до п.п.3-5 розділу ІІІ Порядку заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Керівник головного управління Національної поліції та його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особу, яка виконує його обов`язки.
Керівник органу досудового розслідування або органу дізнання центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому або дізнавачу для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові слідчого (слідчих) чи дізнавача (дізнавачів).
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.
Також, враховуючи положення статей 2 ч.1,11 КК України, слідчий суддя вважає, що підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.
Так, в судовому засіданні встановлено, що скарга адвоката ОСОБА_3 не має достатніх даних вважати, що подана ОСОБА_4 заява про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.365 КК України працівниками правоохоронних органів містить об`єктивні відомості, що свідчать про ознаки зазначеного кримінального правопорушення.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.
Керуючись ст.ст.303-309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -
УХВАЛИВ:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1