КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
Іменем України

19 серпня 2020 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 28 липня 2020 року,

у с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 28 липня 2020 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність тимчасово виконуючого обов`язки начальника управління поліції.

Як зазначив в ухвалі слідчий суддя, наведені у заяві ОСОБА_5 обставини беззаперечно свідчать про відсутність об`єктивної та суб`єктивної сторони кримінального правопорушення, а лише вказують на існування цивільного спору. Зважаючи на це, на думку слідчого судді, відсутні підстави для внесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_5 .

Не погоджуючись з ухвалою місцевого суду, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 28 липня 2020 року та направити скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність т.в.о. начальника Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 на новий розгляд іншим слідчим суддею в суді першої інстанції.

Вказує, що ухвала слідчого судді є незаконною та постановленою з істотним порушенням вимог КПК України. Вважає, що в діях слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва вбачаються ознаки цинізму, тобто відверте, зухвало-зневажливе і презирливе ставлення до нього, як до громадянина України, потерпілого у даному кримінальному провадженні, який звернувся до слідчого судді з метою відновлення порушених прав, що є вкрай неприпустимим.

Одночасно, в обґрунтування підстав пропуску встановленого законом строку на апеляційне оскарження вказує, що оскаржувану ухвалу він отримав особисто лише 07.08.2020 року.

Представник прокуратури та апелянт в судове засідання не з`явилися, про день та час судового засідання, повідомлялись належним чином, причини неявки суду невідомі, а тому враховуючи положення ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проводити апеляційний розгляд у відсутність прокурора та апелянта.

Крім того, апеляційний суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.

Заслухавши доповідь головуючого, дослідивши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить такого висновку.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 395 КПК України ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно ч. 3 зазначеної статті, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до матеріалів провадження, зокрема розписки, автор апеляційної скарги ОСОБА_5 7 серпня 2020 року отримав копію ухвали слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 28 липня 2020 року, яка постановлена без його участі, та як убачається в матеріалах провадження, відповідно до дати оформлення конверта подав апеляційну скаргу на дану ухвалу 8 серпня 2020 року, тобто в строк, передбачений п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 395 КПК України.

Положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17 червня 2020 року, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), а, відтак, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Що стосується доводів апеляційної скарги, то колегія суддів звертає увагу на наступне.

Встановлено, що 13 липня 2020 року ОСОБА_5 звернувся із заявою до Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві із заявою про притягнення працівника Укрпошти ОСОБА_7 до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 190 КК України.

Відповіді щодо даної заяви не отримував у зв`язку з чим звернувся зі скаргою до слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Згідно ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Колегія суддів приходить до висновку, що аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).

Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя місцевого суду повно і об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В ухвалі слідчий суддя обґрунтовано зазначив, що заява ОСОБА_5 не є такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, оскільки в поданій заяві не міститься даних, що підтверджують наявність складу кримінального правопорушення, а лише вказує на існування цивільного спору.

Слідчим суддею місцевого суду не допущено істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Враховуючи викладене, ухвала слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 28 липня 2020 року є законною та обґрунтованою, підстав для її скасування колегія суддів не вбачає, отже апеляційна скарга ОСОБА_5 має бути залишена без задоволення.

Керуючисьст. ст. 303, 304, 404, 405, 407 ч. 3 п. 1, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду

п о с т а н о в и л а:

Ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 28 липня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність тимчасово виконуючого обов`язки начальника управління поліції, залишити без змін.

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 , залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

С У Д Д І:

ОСОБА_8 ОСОБА_9 ОСОБА_10 . М. Ю д е н к о