Провадження № 1-кс/643/4002/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 вересня 2020 року, м. Харків.

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні зали суду клопотання старшого інспектора СД Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000834 від 10.09.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Московським ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000834 від 10.09.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що 09.09.2020 у період часу з 14:50 по 15:10 за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 120 у ОСОБА_4 , 1983 р.н., слідчим Московського ВП ГУНП в Харківській області виявлено та вилучено паперовий згорток з речовиною рослинного походження. Зазначений вище предмет буде використаний у кримінальному проваджені в якості речового доказу, тому з метою позбавлення можливості його знищення або переховування, а також для проведення судової експертизи інспектор просив клопотання задовольнити.

Прокурор подав клопотання, у якому просив суд поновити пропущений процесуальний строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, оскільки вказаний строк був пропущений з поважних причин, а саме через те, що інспектор проводила великий обсяг невідкладних слідчих дій в іншому кримінальному провадженні.

Інспектор та прокурор у судове засідання не з`явилися, подали заяви, у яких просили проводити судове засідання без їхньої участі, клопотання підтримали.

ОСОБА_4 подав до суду заяву, у якій просив суд розглядати клопотання без його участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали вважає за необхідне поновити інспектору строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, оскільки вважає причини його пропуску поважними, а клопотання про арешт майна вважає обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1, ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою, зокрема, забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З наданих матеріалів убачається, що існують достатні підстави вважати, що вилучене у ході огляду місця події майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є предметом злочину, а також предметом, вилученим з обігу.

З огляду на викладене, накладення арешту є обґрунтованим та відповідає виконанню завдань, перелічених у абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на паперовий згорток з речовиною рослинного походження, вилучений у ОСОБА_4 , 1983 р.н., в ході огляду місця події 10.11.2020 у період часу з 14:50 по 15:10 за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 120.

Встановити порядок та місце зберігання вищезазначеного майна відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 та інструкції «Про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного суду України, Державної судової адміністрації України № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1