Справа № 366/3220/20
Провадження № 3/366/458/20
У Х В А Л А
В С Т А Н О В И В:
човен зеленого кольору з надписом на корпусі «КІП 2079 К» мотором з надписом «YAMAHA» 9.9, який належить ОСОБА_4 , причіп (лафет) з реєстраційним номером НОМЕР_1 , який згідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 та зберігати останні на території майданчику (внутрішнього двору), Іванківського ВП Вишгородського ВП ГУ НП в Київській області, за адресою: вул. Київська 25, смт Іванків, Іванківського району Київської області;
риболовецькі сітки у кількості 10 шт, свіжовиловлену рибу наступних видів: лящ - 15 шт; щука - 2 шт; плітка - 34 шт; плоскирка - 50 шт; сом - 2 шт; карась - 63 шт - залишити на відповідальне зберігання головному держінспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_6 .
29.12.2020 року о 16 год, 52 хв. відомості про вчинене кримінальне правопорушення (кримінальний проступок) були внесені, до Єдиного реєстру досудових розслідувань СД Іванківського ВП Вишгородського ВП ГУНП в Київській області області за ознаками вчинення кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
Відповідно до санкції ч. 1 ст. 249 КК України за незаконне зайняття рибним промислом передбачено покарання у виді штрафу від однієї до трьох тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеження волі на строк до трьох років.
Крім того, відповідно до ст. 96-1 КК України риболовецькі сітки в кількості 10 шт., свіжо виловлена рибу наступних видів: лящ - 15 шт; щука - 2 шт; плітка - 34 шт; плоскирка - 50 шт; сом - 2 шт; карась - 63 шт, підлягають спеціальній конфіскації.
У дізнання є достатні дані вважати, що зафіксовані під час огляду місця події обставини та матеріальна обстановка, являється знаряддям вчинення злочину, оскільки використовувалися правопорушником, в тому числі, для перевезення знарядь лову, незаконно добутої риби та безперешкодного залишення місця події, виявлені поряд з човном на причепі риболовецькі сітки 10 штук, які безпосередньо використовувалися для вилову риби з її природнього середовища, свіжо виловлена риба наступних видів: лящ - 15 шт; щука - 2 шт; плітка - 34 шт; плоскирка - 50 шт; сом - 2 шт; карась - 63 шт, як предмет злочинного посягання можуть бути використанні для доказу фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому можуть бути визнаними по справі речовими доказами, які є важливими для проведення швидкого, повного та неупередженого розслідування.
В даному ж випадку вилучені предмети та речі є речовими доказами вчинення кримінального правопорушення та можуть містити в собі докази, які як самі по собі, так і в сукупності з іншими доказами необхідні для проведення досудового розслідування, а тому з метою збереження речових виникає необхідність в накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.
У зв`язку із викладеним, у досудового слідства виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.
В зв`язку з вищезазначеними обставинами, прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.
В судове засідання прокурор та власник майна не з`явилися. Відповідно до ч.1 ст.170 КПК неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Слідчий суддя, ознайомившись з матеріалами доданими до клопотання та перевіривши відповідність даного клопотання вимогам ч. 7 ст. 237 КПК України, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.
Відповідно до положень ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Прокурором в клопотанні доведено, що тимчасово вилучені предмети та речі, є знаряддями вчинення кримінального правопорушення, в межах кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Вилучені речі мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, а незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт тимчасово вилученого майна, може призвести до зникнення, втрати, чи пошкодження слідової інформації, що перешкоджатиме проведенню повного, всебічного досудового розслідування.
На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання прокурора про арешт тимчасово вилученого майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя вважає, що є необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно, яке було виявлено та вилучено в ході проведення огляду.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007р. у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільними інтересами та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
За таких обставин та керуючись вимогами ст. ст.131, 167, 170-172, 369, 309 КПК України, слідчий суддя,- У Х В А Л И В:
Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, на тимчасово вилучене майно, а саме:
човен зеленого кольору з надписом на корпусі «КІП 2079 К» мотором з надписом «YAMAHA» 9.9, який належить ОСОБА_4 , причіп (лафет) з реєстраційним номером НОМЕР_1 , який згідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 та зберігати останні на території майданчику (внутрішнього двору), Іванківського ВП Вишгородського ВП ГУ НП в Київській області, за адресою: вул. Київська 25, смт Іванків, Іванківського району Київської області;
риболовецькі сітки у кількості 10 шт, свіжовиловлену рибу наступних видів: лящ - 15 шт; щука - 2 шт; плітка - 34 шт; плоскирка - 50 шт; сом - 2 шт; карась - 63 шт - залишити на відповідальне зберігання головному держінспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_6 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального прокурора прокурора Іванківо-Чорнобильського відділу Броварської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 .
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвалу про арешт майна передати для виконання уповноваженому на це органу.

Копію ухвали вручити прокурору та надати іншим заінтересованим особам.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1