Провадження № 1-кп/638/947/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2021 року
Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

прокурора ОСОБА_2

захисника ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Холодногірського відділу Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_2 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000849 від 03.11.2020 року за ч.2 ст. 185 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, який утриманців не має, офіційно не працюючого, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , маючого 8 непогашених судимостей, в останнє засудженого: 19.10.2018 року за вироком Московського районного суду м. Харкова за ч.2 ст. 309, ч.2 ст. 190 КК України до 2 років 9 місяців позбавлення волі, звільненого 16.10.2019 року, притягнутого до кримінальної відповідальності за трьома обвинувальними актами за ч.2 ст. 15, ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 185 КК України, об`єднаними в одне провадження судом,

у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:
24 листопада 2020 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 25.11.2020 року клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою , задоволено. Обрано відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком не більше 60 (шістдесяти) днів до 10-00 години 23 січня 2021 року. Визначено суму застави в розмірі 30 000 гривень.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявила клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 60 днів, зазначивши, що існують ризики, які мали місце під час досудового розслідування кримінального провадження, а саме: необхідність запобігання спробам переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, також вчиняти інші кримінальні правопорушення. Пояснила, що зазначені ризики підтверджено тим, що обвинувачений не одружений, утриманців не має, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків , а тому враховуючи тяжкість вчиненого та міри покарання, може переховуватися від суду.

Захисник та обвинувачений заперечували проти задоволення клопотання прокурора. Свої заперечення мотивують тим, що ризиків не існує. У зв`язку з чим просили обрати більш м`який запобіжний захід .

Прокурор наполягала на задоволенні свого клопотання .

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов наступного.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Під час досудового слідства було встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Відносно ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інше кримінальне правопорушення .

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд враховує наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які вважає такими, що існуючи та актуальні на даний час.

Суд також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим інкримінуємого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватими у скоєні інкримінуємого злочину ( санкцією інкримінованих статтей передбачено покарання у вигляді позбавлення волі ), приймає до уваги, дані про особу обвинуваченого, який раніше неодноразово судимий, після звільнення з місць позбавлення волі на шлях виправлення не став та вчинив новий злочин, на дійсний час обвинувачується у вчиненні низки кримінальних правовопорушень ( відносно нього обвинувальні акти знаходяться в провадженні Дзержинського та Комінтернівського районних судів м. Харкова), тобто є людиною, схильною до скоєння кримінальних злочинів, офіційно не працевлаштований, відповідно не має офіційних джерел отримання прибутку, утриманців не має, тобто відсутні міцні соціальні зв`язки в місті перебування , а тому обвинувачений з великою ймовірністю може покинути межі міста Харкова , тим самим перешкодити кримінальному провадженню , з урахуванням тяжкості покарання та санкції статті , яку інкриміновано , може вчинити втечу від правосуддя .

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини «Калашник проти Росії» тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі. Якщо законом встановлено презумпцію щодо обставин, які стосуються підстав тримання під вартою, має бути, крім того, переконливо доведена наявність конкретних обставин, які переважують правило поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого , а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тяжкість вчиненого та підвищена суспільна небезпечність інкримінованих обвинуваченому злочинів, можливість ухилення від явки до суду, вказують на перевагу публічного інтересу.

При цьому суд зазначає, що тяжкість покарання, що загрожує, не є основною чи безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, про що просить сторона захисту, суд констатує, що з урахуванням наведеного вище, на даній стадії кримінального провадження відсутні законні підстави для обрання відносно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів , тому що вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Враховуючи вказане, суд вважає, що клопотання прокурора обґрунтоване , підлягає задоволенню , клопотання сторони захисту не знайшло свого підтвердження в суді, тому не підлягає задоволенню.

Враховуючи, що обвинувачений обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення середньої тяжкості , яке не спричинило загибель людей чи інші тяжкі наслідки , у суду наявні законні підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави .
Відповідно до вимог ст.182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, ризиків, передбачених ст.177 КПК України, розміру заявлених цивільними позивача вимог майнового характеру , визначає заставу достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України. При цьому суд вважає, що застава у межах, визначених п.1 ч.5 ст.182 КПК України здатна забезпечити виконання обвинуваченим , який обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості , покладених на нього обов`язків і тому суд визначає заставу в розмірі 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( розмір якого дорівнює 2 102 грн ).

Для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду обвинувального акту суд обирає запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з правом внесення застави .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 314-317, 177, 183, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, який застосувати з моменту проголошення ухвали суду , рахувати з 18.01.2021 року , тобто до 18.03.2021 року.

Визначити суму застави в розмірі 31 530 ,00 ( тридцять одна тисяча п`ятсот тридцять ) гривень, яку можливо внести за наступними реквізитами:

Отримувач коштів- ТУ ДСА України в Харківській області ,

Код отримувача ( код за ЄДРПОУ) 26281249,

банк отримувача- ДКСУ м. Київ,

код банку отримувача 820172

рахунок отримувача UA0006674

(призначення платежу запобіжний захід застава, № судового рішення та ПІБ особи, якою вноситься застава).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі , визначеному в ухвалі .

При внесенні визначеної суми застави обвинуваченого з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу суду; 3) повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) здати на зберігання до головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити обвинуваченому , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ "Харківський слідчий ізолятор ".

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_2 , суддю Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 .

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду , без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Клопотання сторони захисту про обрання більш м`якого запобіжного заходу залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий : ОСОБА_1