Справа № 646/7289/20
№ провадження 1-кс/646/2567/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.12.2020 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Червонозаводського районного суду міста Харкова клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000624 від 26.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час огляду місця події у ОСОБА_4 дванадцять згортків з невідомою речовиною всередині, дві речовини невідомого походження, зовні схожі на таблетки, та мобільний телефон Xiaomi Redmi 6A з IMEL1: НОМЕР_1 , IMEL2: НОМЕР_2 , зі встановленням заборон будь-яким особам користуватись, відчужувати та розпоряджатись ними. Клопотання обґрунтовується тим, що у даному провадженні розслідуються обставини зберігання ОСОБА_4 наркотичних засобів без мети збуту, під час огляду місця події у ОСОБА_4 вказані речовини та мобільний телефон було вилучено. Ці предмети у даному кримінальному провадженні мають доказове значення, визнані речовими доказами, і в інтересах досудового розслідування забезпечити їх збереження.
В судове засідання прокурор не з`явився, подав до суду заяву про підтримання вимог клопотання та його розгляд у його відсутності.
Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, - ОСОБА_4 до суду не з`явився, у передбаченому ст.135 КПК України порядку повідомлявся про час та місце розгляду клопотання прокурора. На підставі ч.1 ст.172 КПК України суд прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання у його відсутності.
На підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснюється. Вивчивши додані матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається, крім інших підстав, з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Судом встановлено, що СД Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000624 від 26.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, по фактунезаконного зберігання наркотичних засобів ОСОБА_4 .

Як вбачається з протоколу огляду місця події, під час огляду 26.11.2020 на відкритій ділянці поблизу будинку № 38 по вул.Аеродромна в м.Харкові ОСОБА_4 повідомив працівникам поліції, що має при собі наркотичні речовини, які він незаконно придбав для власного споживання, та мобільний телефон Xiaomi Redmi 6A з IMEL1: НОМЕР_1 , IMEL2: НОМЕР_2 , у якому збережені зображення можливих місць зберігання наркотичних засобів. Дані речовини та мобільний телефон ОСОБА_4 добровільно видав працівникам поліції, діставши їх з кишень верхнього одягу.
Постановою дізнавача від 27.11.2020 вилучені у ОСОБА_4 дванадцять згортків з невідомими речовинами всередині, дві речовини невідомого походження, зовні схожі на таблетки, та мобільний телефон Xiaomi Redmi 6A з IMEL1: НОМЕР_1 , IMEL2: НОМЕР_2 , визнано речовими доказами.
Суд прийшов до висновку про наявність достатніх підстав вважати вчиненим кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.309 КК України. Для встановлення та перевірки обставин даного правопорушення, необхідно проведення слідчих та процесуальних дій з використанням зазначених у клопотанні прокурора речовин та предмету, вилучених з володіння ОСОБА_4 , зокрема, ці обставини можуть бути з`ясовані за результатами проведення судових експертиз.
Відповідно до ст.237 КПК України, зметою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Як встановлено судом, як на момент звернення прокурора з даним клопотанням, так і на час його розгляду, висновок судової експертизи про належність вилучених у ОСОБА_4 речовин до наркотичних засобів відсутній. Відтак, на даний час відсутні підстави вважати вказані речовини предметами, вилученими з обігу. Отже, ці речовини на момент розгляду клопотання прокурора вважаються тимчасово вилученим майном. Тимчасово вилученим майном є і мобільний телефон ОСОБА_4 .

Зі змісту ст.167 КПК України вбачається, що тимчасово вилучене майно може перебувати у розпорядженні органу досудового розслідування до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Вилучені у даному провадженні речовини та мобільний телефон на момент розгляду клопотання відповідають критеріям, визначеним ч.1 ст.98 КПК України для речових доказів, а саме є предметами, що були об`єктами кримінально-протиправних дій, та об`єктом, що зберіг на собі сліди кримінального правопорушення.
Враховуючи, що вищезазначені докази мають значення для доведення обставин кримінального провадження, у якому об`єктивно існує потреба у проведенні судової експертизи, а також у огляді наявних у мобільному телефоні зображень, суд вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що їх арешт відповідає встановленим законодавством завданням запобігти можливості їх приховування, втрати, знищення, перетворення, відчуження. Вилучені у ОСОБА_4 речовини та мобільний телефон відповідають критеріям, зазначеним у п.11 ст.170 КПК України, а тому встановлення заборон користування та розпорядження щодо цього об`єкту у даному кримінальному провадженні є процесуально обґрунтованим.
Суд вважає, що на момент розгляду клопотання інтереси даного кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права ОСОБА_4 , і позбавлення його права користування та розпорядження вилученими речовинами та мобільним телефоном є співмірним заходом встановленим у ст.2 КПК України завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 98, 100, 167, 170-173, 395 КПК України, слідчий суддя -
у х в а л и в:
Клопотання прокурора задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно: дванадцять згортків з невідомими речовинами всередині, дві речовини невідомого походження ззовні схожі на таблетки, які були поміщені до білого паперового конверту, а також мобільний телефон Xiaomi Redmi 6A з IMEL1: НОМЕР_1 , IMEL2: НОМЕР_2 , який було поміщено до сейф-пакету №2674826, вилучені під час огляду місця події 27 листопада 2020 року у ОСОБА_4 , зі встановленням заборон користування та розпорядження ними.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1