Справа № 461/6166/20
Провадження № 1-кс/461/6955/20
УХВАЛА

10.11.2020 року. м. Львів.

Суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові заяву адвоката ОСОБА_9 в інтересах ОСОБА_6 про відвід головуючого судді ОСОБА_10 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч.1 ст.346 КК України. Справа розглядається судом у складі головуючого судді ОСОБА_10

27.10.2020 року до суду надійшла заява захисника ОСОБА_9 в інтересах обвинуваченої ОСОБА_6 про відвід головуючого судді ОСОБА_10 . Свої вимоги мотивує тим, що відповідно до звіту про автоматичний розподіл справи від 06 серпня 2020 року, автоматизованою системою було визначено колегію суддів у складі: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . Натомість, 10 серпня 2020 року було проведено «повторний авторозподіл справи», згідно якого ОСОБА_11 та ОСОБА_12 були «відведені». Зазначає, що повторний авторозподіл справи від 10 серпня 2020 року було проведено безпідставно, без причин, зазначених у п.19 розділу VIII Положення про автоматизовану систему документообігу суду. Якби «повторний авторозподіл справи» від 10 серпня 2020 року і був проведений, то таке проведення повинно відбуватись за правилами пункту 6 розділу VIII Положення, за правилами первісного авторозподілу, тобто серед всіх суддів Галицького районного суду м.Львова, а не серед обраної з порушенням колегії шляхом «відводу» суддів в такій колегії. Окрім цього зазначає, що суддею призначено обвинувальний акт до підготовчого розгляду на шостий день, а не пізніше п`яти днів з дня його надходження до суду, як зазначено в ч. 1 ст.314 КПК України. Так, як зазначено в ухвалі про призначення підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні від 12 серпня 2020 року, обвинувальний акт надійшов до Галицького районного суду м. Львова ще 06 серпня 2020 року. Суддя ОСОБА_10 була обрана головуючою колегії суддів цього ж дня - 6 серпня 2020 року. Враховуючи наведене, з метою уникнення в подальшому будь-яких сумнівів у легітимності процесу та неупередженості судді, з метою забезпечення права на справедливий суд у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод, просить задовольнити заяву про відвід судді ОСОБА_10 .

В судовому засіданні захисники ОСОБА_9 та ОСОБА_7 заяву про відвід підтримали та просять задовольнити. Надали суду пояснення аналогічні викладеним у заяві про відвід, крім того зазначили, що підставою для відводу судді ОСОБА_10 є також відмова судді у задоволенні клопотання про здійснення онлайн - трансляції судового засідання та допуску журналістів до зали судового засідання.

Обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 заяву підтримали та просять задовольнити. Надали суду пояснення аналогічні викладеним у мотивах заяви про відвід.

Прокурори проти відводу судді заперечили та вважають заяву необґрунтованою, просять відмовити у задоволенні заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_10 .

Судом, з урахуванням положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності особи, якій він заявлений.

Заслухавши думку прокурорів, захисників та обвинувачених, судом встановлено наступне.

В провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч.1 ст.346 КК України. Справа розглядається судом у складі головуючого судді ОСОБА_10 .

Приписами статті 75 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Статтею 80 КПК України визначено, що заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід подаються одразу після встановлення підстав такого відводу. Відвід повинен бути вмотивований.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності (рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, і рішення «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000¬XII). Таким чином, у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд рекомендує визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 7 серпня 1996 poку, п. 58).

Закріплена в статті 27 КПК України засада гласності і відкритості судового провадження та його повне фіксування технічними засобами грунтується на конституційному положенні, що визначене як основна засада судочинства - гласності судового процесу та його повне фіксування технічними засобами ( стаття 129 Конституції України ).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод зазначає, що кожна людина при висуненні проти неї кримінального обвинувачення має право на справедливий і відкритий розгляд такої справи незалежним і безстороннім судом, а судове рішення оголошується прилюдно ( стаття 6).

Зміст гласності і відкритості судового провадження охоплює кілька правових елементів, а саме: 1) право ( можливість) будь-кого отримувати в суді інформацію про дату час і місце судового розгляду справи та про ухвалені при цьому судові рішення, крім випадків, встановлених законом; 2) право ( можливість) сторонніх для кримінального провадження осіб ( не учасників провадження) знаходитись в залі судового засідання і спостерігати за ходом судового розгляду; 3) право ( можливість) без будь-чийого дозволу робити записи (нотатки , стенограму ), застосовувати портативну аудіо записуючу техніку;4) право учасників судового провадження та інших осіб, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси чи обов`язки, отримувати в суді усну чи письмову інформацію щодо результатів судового розгляду, ознайомлюватись із процесуальними рішеннями й отримувати їх копії.

До змісту засади гласності і відкритості судового провадження входять і кореспондуючі з переліченим правом ( можливостями) обов`язки суду, зокрема, допустити на засідання суду не учасників провадження у кількості наявних місць у залі судового засідання та не перешкоджати фіксуванню ходу судового засідання дозволеними КПК способами і пристроями.

Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису чи звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури, трансляцію судового засідання по радіо і телебаченню допускається лише на підставі ухвали суду, прийнятої з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду ( ст.27 КПК України).

Дане кримінальне провадження відповідно до ухвали суду від 12.08.2020р. призначене до розгляду у відкритому судовому засіданні на 27.10.2020 року, яке проводилось у відповідності та з дотриманням засад гласності і відкритості судового засідання з повним фіксуванням звуко- та відеозаписувальними технічними засобами.

В залі, окрім фіксування судового засідання здійснювалось технічними засобами на компютерний пристрій «Акорд»; присутні здійснювали записи на мобільні телефони та мали можливість застосовувати портативну аудіо записуючу техніку.

З метою запобігання виникнення та поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, з врахуванням Постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», збори суддів Галицького районного суду м. Львова 17.03.2020р. прийняли рішення про тимчасове обмеження участі у судових засіданнях осіб, які не є учасниками процесів.

Головою суду видано відповідні накази про організацію роботи суду під час карантину.

Таким чином, з об`єктивних причин участь не учасників провадження, в т.ч. і представників ЗМІ в залі судового засідання є обмеженою.

Представники ЗМІ отримують повну інформацію про розгляд справи у судді - спікера та у прес-секретаря суду.

Клопотання про проведення в залі судового засідання відеозапису чи звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури, трансляцію судового засідання по радіо і телебаченню було подано стороною захисту напередодні, відтак, з огляду на вимоги закону не могло бути розглянуто поза межами судового засідання без урахування думки сторін.

В судовому засіданні таке клопотання, не розглядалось у зв`язку із відводом головуючому з підстав нездійснення відеозапису із застосуванням стаціонарної апаратури та трансляції судового засідання по телебаченню.

Також, згідно рішення Ради суддів України №63 від 30.10.2020 року, якого ще не існувало на час розгляду справи 27.10.2020 року, у зв`язку з різною практикою судів, з метою врегулювання питання допуску представників ЗМІ на відкриті судові засідання, постановлено звернути увагу судів та суддів на те, що доступ представників/засобів масової інформації в судові засідання здійснюється з дотриманням всіх карантинних заходів та санітарних норм у зв`язку з епідемією COVID-19, а саме: використання засобів індивідуального захисту (рукавички, медична маска) та дотримання соціально-безпечної дистанції. Рекомендовано судам та суддям організовувати онлайн трансляції засідань резонансних справ задля забезпечення реалізації принципів доступності та неупередженості здійснення правосуддя та принципу гласності судового процесу.

З огляду на наведене відсутні правові підстави вважати, що суддею ОСОБА_10 розгляд кримінального провадження у підготовчому судовому засіданні 27.10.2020р. проводився з порушенням ст. 27 КПК України - у закритому судовому засіданні. Закрите судове засідання у розумінні закону має свої особливості і ухвалюється судом у відповідній процесуальній процедурі із постановленням судового рішення ( ухвали).

Від легітимного обмеження засади гласності і відкритості судового провадження необхідно відрізняти її порушення. Порушення цієї засади буде у разі, якщо судовий розгляд відбувається поза межами зали судового засідання, у приміщенні, про яке заздалегідь не було повідомлено учасників, у кабінеті судді, непристосованому для судового розгляду, тощо.

Відповідно до ст.314 КПК України, після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Обвинувальний акт надійшов до суду 06.08.2020р. і згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи визначено чисельність складу суду в складі : головуючого судді ОСОБА_13 , суддів ОСОБА_12 , ОСОБА_11 .

07.08.2020 року ОСОБА_10 подано службову записку керівнику апарату Галицького районного суду м. Львова в якій просила вирішити питання щодо зміни чисельності складу суду для розгляду справи відповідно до вимог чинного законодавства через автоматизовану систему документообігу суду.

З пояснювальної записки ОСОБА_14 вбачається, що ним 06.08.2020 року було зареєстроване кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 346 КК України. Справі присвоєно єдиний унікальний номер 461/6166/20, номер провадження 1-кп/461/609/20. Проте при здійсненні автоматизованого розподілу, ним здійснено технічну помилку при визначенні чисельності суддів та обрано колегію суддів, в той час як відповідно до ст. 31 КПК України дана справа підлягає розгляду одноособово.

Відповідно до ч.2 ст. 35 КПК України матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів. До автоматизованої системи документообігу суду в обов`язковому порядку вносяться: дата надходження матеріалів, скарги, клопотання, заяви або іншого процесуального документа, прізвище особи, стосовно якої подані документи, та їх суть, прізвище (найменування) особи (органу), від якої (якого) надійшли документи, прізвище працівника апарату суду, який здійснив реєстрацію, інформація про рух судових документів, дані про суддю, який здійснював судове провадження, та інші дані, передбачені Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим Радою суддів України за погодженням з Державною судовою адміністрацією України.

Відповідно до ч.3 ст. 35 КПК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.

Згідно п.31 Розділу VIII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, яке затверджене Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 року № ЗО (у редакції рішення Ради суддів України від 02 березня 2018 року № 17), після проведення розподілу судових справ, поданих у паперовій формі, відповідальна особа суду не пізніше наступного робочого дня передає їх визначеному головуючому судді (судді-доповідачу).

Відповідно до ч. 1 ст.31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Ч. 2 ст. 31 КПК України встановлено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів.

Як вбачається із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, в порушення вимог статті 31 КПК України, було невірно визначено чисельність складу суду.

Відповідно до п.19 Розділу VIII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, яке затверджене Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 року № 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02 березня 2018 року № 17), повторний автоматизований розподіл судової справи може проводитись модулем автоматизованого розподілу в порядку, визначеному в пункті 6 цього Розділу в наступних випадках:

1) коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач зі

складу колегії (якщо справа розглядається колегіально) не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти календарних днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені процесуальним законом - на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату (секретаріату), підписаного у відповідності до його посадових обов`язків;

2) у разі наявності в матеріалах справи протоколу про неможливість проведення автоматизованого розподілу та після усунення обставин, що унеможливлювали його здійснення - на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату суду (секретаріату), підписаного у відповідності до його посадових обов`язків;

3) у випадках порушення пункту 5 Розділу III цього Положення, якщо це призвело до порушення порядку визначення судді (колегії суддів) - на підставі на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату суду (секретаріату).

Згідно п. 5 Розділу III цього Положення, для функціонування АСДС та інших підсистем суди та ОСП забезпечують:

своєчасне внесення до підсистем АСДС та інших підсистем повних та достовірних даних щодо діяльності суду або ОСП: інформації про рух документів, про наявність або відсутність на роботі посадових осіб та суддів, інших даних, необхідних для проведення автоматизованого розподілу, інформації щодо стану розгляду скарги, судової справи, внесення оригіналів електронних судових рішень, інших ЕД, ЕКПД, відомостей про набрання судовим рішенням законної сили, тощо;

своєчасне надання, обмеження, припинення, зупинення або позбавлення користувачів права доступу до підсистеми АСДС та інших підсистем, що використовується в цих органах;

захист інформації в підсистемі АСДС та інших підсистемах, що використовуються в цьому органі;

своєчасне інформування адміністратора про проблеми технічного характеру,

що виникають під час використання АСДС та інших підсистем.

Розгляд даного провадження відповідно до вимог закону повинен здійснюватись суддею одноособово. Тому було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи 10.08.2020 р. і в цей же день кримінальне провадження передано головуючому судді ОСОБА_13 , про що свідчать дані контрольного журналу з підписом судді про отримання матеріалів обвинувального акту.

Оскільки жоден із наведених пунктів не був порушений, повторний автоматизований розподіл даної судової справи не здійснювався, а відтак не було змінено колегію суддів, а лише її чисельність.

У протоколі повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями та у звіті про повторний автоматизований розподіл справ між суддями, які створено 10.08.2020, вбачається, що причиною зміни форми участі є зменшення складу суду.

Отримавши обвинувальний акт 10.08.2020 року, підготовче судове засідання призначено 12.08.2020 року, тобто в межах п`яти днів з часу його надходження у провадження судді.

Суддею встановлено, що під час розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 головуючим суддею ОСОБА_10 клопотання про проведення судового засідання в режимі онлайн трансляції та допуск журналістів до зали судового засідання не були розглянуті до судового засідання, оскільки чинним законодавством передбачено, що таке клопотання повинно розглядатися у судовому засіданні за участю учасників процесу.

Наведені мотиви в заяві про відвід та у судовому засіданні не є об`єктивним критерієм для визначення упередженості судді у конкретному кримінальному провадженні.

Отже, обставини, на які покликається заявник не є доказами упередженості чи певної зацікавленості судді у наслідках розгляду кримінального провадження, тому у задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_10 слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 75-82,369-372 КПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_9 в інтересах ОСОБА_6 про відвід головуючого судді ОСОБА_10 від розгляду кримінального провадження №461/6166/20 про обвинувачення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28, ч.1 ст.346 КК України відмовити.

Повний текст ухвали проголошено 13.11.2020 року о 13 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1 .