УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000779 від 25.06.2020 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Одеської області, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження.
Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про продовження строку тримання під вартою, у невстановлений час та місці ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , 07.09.1979 року із корисливих мотивів, переслідуючи мету незаконного збагачення, заздалегідь розподіливши між собою ролі, досягли згоди на здійснення нападу поєднаного із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу або з погрозою застосування такого насильства спрямованого на заволодіння майном (розбій), громадянки В`єтнаму ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_3 .

Реалізуючи свій злочинний намір ОСОБА_7 , за попередньою змовою з ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , з метою скоєння розбійного нападу на потерпілу ОСОБА_9 , протягом липня 2020 року готувалися до скоєння вказаного кримінального правопорушення, для чого слідкували за місцем роботи та проживання останньої та заздалегідь приготували засоби для нападу та спричинення тілесних ушкоджень, а саме: ножі та балончики, які споряджені газом дратівливої дії.

Згідно розробленого плану, для створення більш сприятливих умов під час скоєння розбійного нападу ОСОБА_7 , ОСОБА_10 та ОСОБА_8 , вирішили використати автомобіль «Opel Vectra» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який знаходиться в постійному користуванні ОСОБА_8 для прибуття та залишення безпосереднього місця вчинення злочину.

Продовжуючи реалізацію, спільного злочинного умислу направленого на здійснення нападу поєднаного із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу або з погрозою застосування такого насильства спрямованого на заволодіння майном громадянки В`єтнаму ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 02.07.2020 приблизно о 14:00 годині, використовуючи транспортний засіб марки «Opel Vectra» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_8 , який відповідно до узгодженого плану мав доставити до місця вчинення злочину та безпосередньо після його вчинення транспортувати ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , разом із викраденим майном від місця вчинення злочину до невстановленої адреси, ОСОБА_7 за попередньою змовою із ОСОБА_5 , прибули за місцем мешкання потерпілої, де переслідуючи корисливий мотив, з метою наживи за рахунок майна потерпілої, останні, знаходячись у під їзді № 1 буд. АДРЕСА_3 , діючи умисно, розуміючи протиправність своїх дій, вчинили напад з метою заволодіння чужим майном, застосувавши фізичне насильство, яке є небезпечним для здоров`я, погрожуючи ножем, відкрито заволоділи мобільним телефоном марки «Samsung J7», бежевого кольору вартістю 10 000 гривен, двома мобільними телефонами марки «Іphone 4s» вартістю 14 000 гривень кожний, грошовими коштами в розмірі 1 000 доларів США, що станом на 02.07.2020 за офіційним курсом НБУ становить 26 770 гривень, 2 000 гривень, які на праві власності належать ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , спричинивши останній майнову шкоду загальну суму 66 770 гривень.
Після чого, намагаючись втекти з місця скоєння злочину були затримані співробітниками правоохоронних органів.

03.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом вчинення .

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 03.07.2020 року, відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Оскільки в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати, а завершити досудове розслідування до закінчення строку дії ухвали слідчого судді не видається за можливим, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з вказаним клопотанням про продовження строків тримання під вартою.

2.Позиції учасників.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, клопотання просив задовольнити. Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення поданого клопотання, зазначивши, що як на момент застосування відносно його підзахисного міри запобіжного заходу, так і зараз, його підзахисний повністю визнає свою провину. Під час перебування його підзахисного в слідчому ізоляторі, на його адресу надходять погрози, що свідчить про наявність загрози для його життя. З огляду на викладене, захисник просив змінити своєму підзахисному міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши. Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника, зазначивши, що він в повному обсязі визнає свою провину. Крім того, підозрюваний в судовому засіданні підтвердив, що на його адресу під час його перебування в слідчому ізоляторі надходять погрози. 3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при розгляді клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Згідно п. 99 у справі ЄСПЛ «Геращенко проти України», визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органи державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду. 4. Висновки слідчого судді. Вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання. 4.1. Обставини, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України. 03.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, за кваліфікуючими ознаками: напад з метою заволодіння чужим майном, поєднане із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу та з погрозою застосування такого насильства (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб. Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України). Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey). Відтак, враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України. При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій. 4.2. Обставини, які свідчать про те, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 03.07.2020 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. При вирішенні питання міри запобіжного заходу слідчим суддею було встановлено існування в рамках кримінального провадження №0000779 від 25.06.2020 року ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); незаконного впливу з боку підозрюваного на потерпілу особу та свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України). Відтак, на теперішній час, слідчому судді слід встановити, чи доводять (виправдовують) наведені стороною обвинувачення обставини даного кримінального провадження продовження існування означених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які були встановлені слідчим суддею. Так, на думку слідчого судді, з огляду на наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує, характеризуючі дані підозрюваного, відповідно до яких останній не одружений, не працює та не має постійного джерела прибутку, що в цілому може свідчити про відносно незначний ступінь міцності його соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що усвідомлення підозрюваним тяжкості можливого покарання, яке йому загрожує у випадку подальшого доведення його вини у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення у встановленому законом порядку перед судом, може свідчити про те, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду в рамках даного кримінального провадження не зменшився та продовжує існувати. Окрім того, з огляду на наявність в рамках даного кримінального провадження потерпілої особи та свідків, анкетні дані яких містяться у долучених до даного клопотання протоколах допитів означених осіб, враховуючи, що такі матеріали вручені підозрюваному, при цьому показаннями означених осіб на теперішній час обґрунтовується пред`явлена ОСОБА_5 підозра за фактом можливого вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, слідчий суддя вважає, що бажання уникнення ймовірної відповідальності за інкриміновані підозрюваному в рамках даного кримінального провадження дії, може свідчити про існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на таких осіб, який на думку слідчого судді на теперішній час не зменшився та продовжує існувати. 4.3. Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Як вбачається з поданого клопотання, в рамках кримінального провадження №0000779 від 25.06.2020 рокуу сторони обвинувачення наявна необхідність у забезпеченні здійснення наступних процесуальних дій: отримати висновок товарознавчої експертизи; розсекретити матеріали проведених негласних слідчих (розшукових) дій; зібрати характеризуючий матеріал на підозрюваних; виконати вимоги, передбачені ст. 291 КПК України, а саме скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування. Слідчий суддя враховує, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 27.08.2020 року, строки досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження були продовжені до 03.10.2020 року, що підтверджує обґрунтованість доводів сторони обвинувачення в частині існування обставин, які унеможливлюють завершення досудового розслідування до закінчення строку дії ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 03.07.2020 року. 4.4. Вирішення питання можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу. Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України). При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного. В судовому засіданні встановлено, що на теперішній час підозрюваний ОСОБА_5 повністю визнає свою провину та готовий до співпраці з органом досудового розслідування. Крім того, слідчий суддя враховує, що в судовому засіданні підозрюваний та його захисник повідомили про надходження на адресу підозрюваного погроз. Викладене, попри встановлення слідчим суддею продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачений п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді, свідчить про можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, який забезпечить належну подальшу процесуальну поведінку підозрюваного. Так, згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. Згідно правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбаченого покарання у виді позбавлення волі. З огляду на викладене в сукупності, слідчий суддя приходить до переконання про можливість застосування в рамках даного кримінального провадження відносно підозрюваного ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, що відповідатиме меті та завданням кримінального провадження, та в повній мірі узгоджуватиметься з нормами національного законодавства. Керуючись ст.ст. 177, 181, 183, 197, 199, 309КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000779 від 25.06.2020 року відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, зобов`язавши його цілодобово не залишати приміщення домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , строком до 03.10.2020 року, в межах строків досудового розслідування.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , строком до 03.10.2020 року, наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
-здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України.
Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту направити для виконання до Татарбунарського ВП Арцизького ВП ГУНП в Одеській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1