КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2020 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
суддів - ОСОБА_2
- ОСОБА_3
за участю секретаря - ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 2 жовтня 2020 року,
за участю
особи, яка подала скаргу, - адвоката ОСОБА_5
В С Т А Н О В И Л А :
Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 2 жовтня 2020 року скаргу адвоката ОСОБА_5 , подану в інтересах ОСОБА_6 , на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України від 8 вересня 2020 року повернуто скаржнику.
Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що скарга адвоката ОСОБА_5 , подана в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України про зупинення кримінального провадження № 00000309 від 7 травня 2020 року Солом`янському районному суду м. Києва не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва з огляду на те, що з моменту внесення до ЄРДР відомостей про розслідування в межах кримінального провадження злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КПК України, кримінальне провадження, зокрема в частині судового контролю на стадії досудового розслідування, є підсудним слідчим суддям Вищого антикорупційного суду.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою скасувати постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 від 8 вересня 2020 року, погоджену із прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_8 , про зупинення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000309 від 7 травня 2020 року за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 366-1 КК України, а також за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.
В обґрунтування апеляційних вимог адвокат ОСОБА_5 посилається на те, що ухвала слідчого судді не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства.
Так апелянт зазначає про те, що апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду в ухвалі від 23 липня 2020 зроблено висновок, що кримінальне провадження № 0000309 від 5 липня 2020 року, не відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.
ОСОБА_5 наголошує на тому, що вказаний висновок був сформований Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду, посилаючись на те, що за ч. 1 ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудне кримінальне провадження, якщо щодо нього одночасно мають місце такі два складових елементи: відповідне провадження стосується розслідування вчинення хоча б одного з корупційних кримінальних правопорушень, передбачених у примітці ст. 45 КК, чи ст. 206-2, 209, 211, 366-1 КК України; наявна хоча б одна з умов, передбачених п. п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України. За відсутності хоча б одного з указаних елементів кримінальне провадження предметно не може відноситися до підсудності Вищого антикорупційного суду.
З довідки із місця роботи ОСОБА_6 , вбачається, що займана ним на момент вчинення злочину, що інкримінується стороною обвинувачення за ст. 366-1 КК, посада - начальник митного посту «Столичний» Київської міської митниці ДФС відносилась до посад державної служби категорії «Б». Тому умова, визначена п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України, відсутня.
Крім того апелянт звертає увагу на те, що, оскільки кримінальне правопорушення, вчинення якого у кримінальному провадженні № 0000309 інкримінується ОСОБА_6 , відноситься до правопорушень із формальним, а не матеріальним складом, і розмір предмета такого кримінального правопорушення не визначається, то умова віднесення цього кримінального провадження до підсудності Вищого антикорупційного суду, передбачена п. 2 ч. 5 cт. 216 КПК, також відсутня. Також не вбачається умов, визначених абз. 1 п. З ч. 5 cт. 216 КПК України.
На переконання апелянта, Солом`янський районний суд м. Києва має право розглядати скарги на рішення правоохоронних органів (слідчого, прокурора), які знаходятьсяна території Солом`янського району м. Києва, крім справ, які відносяться до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.
Щодо правових підстав подання скарги на постанову про зупинення досудового розслідування, то апелянт акцентує увагу на тому, що постанову про зупинення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000309 отримано 17 вересня 2020 року, а скаргу на вказану постанову подано до канцелярії Солом`янського районного суду м. Києва 24 вересня 2020 року, тобто із дотриманням встановлених строків.
Щодо необґрунтованості постанови про зупинення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000309 від 7 травня 2020 року тапідстав для її скасування, то апелянт акцентує увагу на тому, що ОСОБА_6 не набув статусу підозрюваного в об`єднаному кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000309 від 7 травня 2020 року, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.
Апелянт акцентував увагу на тому, що п. 3 ч. 1 ст. 280 КПК України, на підставі якого детектив виніс оскаржувану постанову від 8 вересня 2020 року про зупинення досудового розслідування, передбачено, що досудове розслідування може бути зупинене після повідомлення особі про підозру в разі, якщо наявна необхідність виконання процесуальних дій у межах міжнародного співробітництва.
Крім того, в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000309 стороною обвинувачення вчинялися заходи щодо продовження строку досудового розслідування до трьох та чотирьох місяців з моменту повідомлення про підозру, однак, вони не закінчилися успіхом, що й викликало «крайню необхідність» в міжнародній правовій допомозі, оскільки це може і стало штучною підставою для зупинення досудового розслідування вказаного провадження. Однак дії сторони обвинувачення суперечать одні одним, що й характерно при маніпулюванні та штучному створенні умов для подальшого протиправного переслідування ОСОБА_6 .
Також детективом та прокурором не проведено усіх можливих та необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які можливо було виконати до прийняття відповідного процесуального рішення.
Крім того, як зазначає адвокат, наявні очевидні протиріччя в діях детектива при прийнятті процесуальних рішень, спочатку останній клопоче про продовження строку досудового розслідування до 13 листопада 2020 року через необхідність проведення або завершення процесуальних (слідчих) дій, а потім 8 вересня 2020 року приймає рішення про зупинення досудового розслідування, оскільки у кримінальному провадженні наразі виконані всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведення яких необхідне та можливе.
Також апелянт вказує про те, що при ознайомленні адвоката з матеріалами кримінального провадження № 0000309 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 366-1 КК України, а також за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, встановлено, що всі вищевказані процесуальні та слідчі (розшукові) дії станом на 22 вересня 2020 року залишаються без виконання.
Крім того про вказаний факт свідчить і те, що ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 в ході опитування відповідно ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» пояснили, що будь-яких показань детективам НАБУ в ході досудового розслідування кримінального провадження не надавали.
Також, як зазначає апелянт, сторона захисту позбавлена можливості перевірити на відповідність вимогам закону підготовлений детективами НАБУ запит про міжнародну правову допомогу від компетентних органів Федеративної Республіки Німеччина, доказів щодо перекладу Запиту та додатків до нього, а також доказів щодо скерування вказаного Запиту до Федеративної Республіки Німеччини. Вказане твердження підтверджує той факт, що 22 вересня 2020 року сторона захисту ознайомлювалася із матеріалами кримінального провадження № 0000309, однак детективом НАБУ ОСОБА_7 не надано для ознайомлення будь-яких матеріалів запиту про міжнародну правову допомогу до компетентних органів Федеративної Республіки Німеччина, а також інших документів, які мають відношення до запиту про міжнародну правову допомогу.
Крім того, стороною захисту скеровано адвокатський запит, однак відповіді на даний час не надійшло.

Прокурор, належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, в судове засідання не з`явився. Від нього електронною поштою надійшли заперечення на апеляційну скаргу захисника, в яких прокурор, вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове засідання проводити без участі прокурора.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника ОСОБА_5 на підтримку апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.

Як встановлено з матеріалів судового провадження 24 вересня 2020 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на постанову про зупинення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000309 від 7 травня 2020 року. Обґрунтовуючи підсудність даної скарги саме Солом`янському районному суду м. Києва, адвокат ОСОБА_5 послався на ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23 липня 2020 року, відповідно до змісту якої вказане кримінальне провадження не відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, оскільки займана ОСОБА_6 на момент вчинення інкримінованого йому злочину, у вчиненні якого йому пред`явлено підозру - ст. 366-1 КК України, посада (начальник митного посту «Столичний» Київської міської митниці ДФС», відносилася до посад державної служби «Б», у зв`язку з чим умова, визначена п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України, яка визначає підсудність справ Вищому антикорупційному суду, відсутня (ас. 1-71).

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30 вересня 2020 року відкрито провадження за вказаною скаргою та призначено скаргу до розгляду на 2 жовтня 2020 року (ас. 73), про що адвокат ОСОБА_5 та прокурор повідомлені у встановленому законом порядку (ас. 74-75).

30 вересня 2020 року до суду надійшло клопотання прокурора про повернення скарги адвокату, оскільки скарга не підлягає розгляду в Солом`янському районному суді м. Києва, а підсудна Вищому антикорупційному суду. При цьому прокурор послався на те, що в рамках кримінального провадження № 00000309 від 7 травня 2020 року після постановлення ухвали Вищим антикорупційним судом від 23 липня 2020 року було розпочате також розслідування кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 368 КК України, яке відноситься до підслідності Національного антикорупційного бюро України, а відтак, скарга адвоката підлягає розгляду Вищим антикорупційним судом. До клопотання прокурора долучені документи на підтвердження його позиції (ас. 76-87).

З урахуванням вказаного клопотання слідчий суддя, не розглядаючи скаргу по суті, дійшов висновку, що подана захисником ОСОБА_5 скарга на постанову детектива Національного бюро підсудне Вищому антикорупційному суду, оскільки кримінальне правопорушення, передбачене ст. 368 КК України, яке розслідується у кримінальному провадженні № 00000309, згідно з вимогами ст. 33-1 КК України, належить до підсудності Вищого антикорупційного суду і щодо нього наявна умова, яка визначена у п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України, - розмір предмета кримінального правопорушення у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення і міг бути вчинений (як попередньо вважає орган досудового розслідування) службовою особою державного органу - начальником митного поста «Столичний» Київської міської митниці ДФС ОСОБА_6 , тобто, з моменту внесення до ЄРДР відомостей про розслідування в межах кримінального провадження злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КПК України, кримінальне провадження, зокрема в частині судового контролю на стадії досудового розслідування, є підсудним слідчим суддям Вищому антикорупційному суду.

З таким висновком слідчого судді погоджується й колегія суддів.

Відповідно до ч. 1 ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених у примітці статті 45 КК України (кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368, 368-3-369, 369-2, 369-3 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-1, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов: ... розмір предмета кримінального правопорушення або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).

Інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо злочинів, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).

З огляду на те, що відповідно до витягу з ЄРДР в межах кримінального провадження № 00000309в ЄРДР28 липня 2020 року внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене за ч. 4 ст. 368 КК України, за ознакою одержання неправомірної вигоди в особливо великому розмірі (ас. 78-79), який згідно з приміткою 1 до ст. 368 КК України у п`ятсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, кримінальне провадження № 00000309, згідно з вимогами закону, віднесено до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, що знайшло своє відображення і в копіях долучених до клопотання прокурором судових рішень Вищого антикорупційного суду у вказаному кримінальному провадженні (ас. 80-87).

За таких обставин доводи захисника про те, що вказане кримінальне провадження не підсудне Вищому антикорупційному суду, є безпідставними.

Посилання захисника під час апеляційного розгляду на те, що слідчим суддею було відкрито провадження, а, відтак, він не міг прийняти рішення про повернення скарги, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Так, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

При подачі скарги до Солом`янського районного суду м. Києва адвокатом до скарги долучено копію ухвали Апеляційного палати Вищого антикорупційного суду від 23 липня 2020 року, у якій дійсно зазначено про те, що кримінальне провадження № 0000309 від 5 липня 2020 року за ст. 366-1 КК України, не відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, з обґрунтуванням прийнятого рішення (ас. 37-40).

Проте, після відкриття провадження за скаргою, але до початку розгляду скарги по суті відповідно до змісту поданих прокурором документів було встановлено про непідсудність скарги адвоката ОСОБА_5 Солом`янському районному суду м. Києва. Порушення правил підсудності є безумовною підставою відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України для скасування судового рішення.

Кримінальним процесуальним законодавством не передбачено, яке рішення повинен постановити слідчий суддя у разі, коли про непідсудність скарги стало відомо не на стадії прийняття скарги, однак, до початку розгляду її по суті. За таких обставин, з огляду на положення ч. 6 ст. 9, п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України колегія суддів вважає, що слідчий суддя прийняв законне та обґрунтоване рішення про повернення скарги особі, яка її подала.

Що стосується інших доводів апеляційної скарги, то вони не підлягають перевірці апеляційним судом, оскільки така оцінка може бути надана тільки за результатами розгляду скарги по суті судом, встановленим законом.

За таких обставин колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, а, відтак, підстави для її скасування відсутні, у зв`язку з чим апеляційна скарга адвоката не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А:
Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 2 жовтня 2020 року скаргу, подану в інтересах ОСОБА_6 , на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України від 8 вересня 2020 року повернуто скаржнику, - залишити без змін, апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 - без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

_______________________ ____________________________ ____________________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3