Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2020 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000111 від 06.06.2016 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що «у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000111 від 06.06.2016 року, за ознаками ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 358 КК України.

На даний час досудовим розслідуванням встановлено, що 07.05.2015 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 засвідчено договори купівлі-продажу земельних ділянок на підставі підроблених державних актів права власності на земельні ділянки на ім`я ОСОБА_5 , які в подальшому були перепродані на ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які отримали право власності на 16 земельних ділянок загальною площею понад 7,3 тис. га, які розташовані на території Пісківської сільської ради, Ясинуватського району Донецької обл., зокрема на земельні ділянки з наступними кадастровими номерами:

:05:000:0390, :05:000:0391,

:05:000:0364, :05:000:0362,

:08:000:1967, :05:000:0389,

:05:000:0386, :05:000:0388,

:05:000:0383, :05:000:0382, :01:000:0328

Разом з тим, відповідно до даних Державного земельного кадастру та наявних Державних актів на право постійного користування земельною ділянкою, вказані вище земельні ділянки обліковуються на праві постійного користування за установами/підприємствами Національної академії аграрних наук України.

- Донецьким інститутом агропромислового виробництва Української академії аграрних наук;

- Державним підприємством «Дослідне господарство Донецького інституту агропромислового виробництва Української академії аграрних наук»;

- Державним підприємством «Дослідне господарство «Донецька дослідна станція ЮБ Національної академії аграрних наук України».

В ході досудового розслідування на підставі ухвал слідчих суддів Подільського районного суду м. Києва накладено арешт на вищевказані земельні ділянки.

23.06.2017 рішенням Дружківського міського суду Донецької області задоволено в повному обсязі позовну заяву Київської місцевої прокуратури №7, в інтересах Національної академії аграрних наук України до ОСОБА_7 про витребування земельних ділянок.

Крім того встановлено, що за такою ж схемою були незаконно відчужені земельні ділянки в Луганській області, які відповідно до даних ГУ Держагеокадастру у Луганській області надані в постійне користування ДП «Дослідне господарство «Агроспілка» Луганського інституту агропромислового виробництва УААН.

Також згідно відповіді ГУ Держгеокадастру у Луганській області наказів про надання дозволу на розробку землевпорядної документації та подальшого відведення вищевказаних земельних ділянок фізичним (юридичним) особам не приймалось, заяв від фізичних (юридичних) осіб до Управління не надходило.

Так, ОСОБА_5 , 14.08.2015 на підставі підроблених документів, а саме державних актів на право власності на земельні ділянки продав земельні ділянки які знаходяться на території Металіської сільської ради, Слов`яносербського району, Луганської області з кадастровими номерами :10:003:0032, :10:002:0077, :10:001:0192, :10:001:0190, :10:001:0189, :04:003:0394, :10:001:0188, :10:005:0115, :10:005:0114 ОСОБА_8 , а той в свою чергу перепродав 13.10.2015 вказані земельні ділянки на ОСОБА_9 .

Всі договори купівлі-продажу земельних ділянок були засвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , здійснює свою професійну діяльність за адресою: АДРЕСА_1 .

За наявною інформацією первинна реєстрація та подальший продаж вищевказаних земельних ділянок здійснювався по підробленим документам.

Також, стало відомо, що ОСОБА_5 на підставі підробленого державного акту на право приватної власності на землю зареєстрував право власності земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_2 (кадастровий номер :79:130:0065 площею 0,1 га), (факт підроблення документів підтверджується відповіддю

Департаменту земельних ресурсів), після чого відповідно до договору дарування земельної ділянки від 19.12.2014 року подарував вказаний будинок ОСОБА_11 , який уклав договір іпотеки із ОСОБА_12 , який 04.03.2015 став власником земельної ділянки на підставі договору про задоволення вимог іпотеко держателя, після чого 20.01.2017 на підставі договору купівлі-продажу 1/5 від частини земельної ділянки відчужив ОСОБА_13 , а 4/5 частини земельної ділянки відчужив ОСОБА_14 , відповідно від договору купівлі-продажу від того ж числа.

Відповідно до ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Під час досудового розслідування встановлено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення особливо тяжкого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Також, відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом вчинення злочину, завданням арешту майна є запобігання можливості його відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.

Підставою арешту майна є наявність сукупності підстав та розумних підозр вважати, що майно є предметом злочину.

Досудовим розслідуванням встановлено, що злочинні дії невстановлених осіб прямо спрямовані на незаконне заволодіння вищевказаних об`єктів нерухомості та права на їх розпорядження та незастосування арешту майна призведе до його відчуження.

Під час досудового розслідування встановлено, що існують усі підстави вважати зазначена земельна ділянка та нерухоме майно як таке, що є доказом злочину та набуте злочинним шляхом.

З огляду наведеного, вважаю необхідним накласти арешт на земельну ділянку та вказаний об`єкт нерухомості з метою недопущення порушення законних прав власника (потерпілого) та забезпечення збереження речового доказу до постановлення у кримінальному провадженні кінцевого рішення.

Клопотання про арешт майна прошу розглянути без повідомлення осіб, які незаконно заволоділи вказаними об`єктами нерухомого майна, для забезпечення арешту майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 170, 171, 172 КПК України, слідчий просить накласти арешт на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_2 (кадастровий номер :79:130:0065 площею 0,1 га) яка належить 1/5 від частини земельної ділянки ОСОБА_13 , а 4/5 частини земельної ділянки ОСОБА_14 , шляхом заборони відчужувати, розпоряджатись, вчиняти проведення будь-яких дій щодо реєстрації (перереєстрації) права власності щодо зазначеної земельної ділянки до постановлення у кримінальному провадженні №0000111 від 06.06.2016 року кінцевого рішення.

Розглянути дане клопотання про накладення арешту без участі власників, у володінні яких знаходиться вказаний об`єкт нерухомості, оскільки наявні достатні підстави вважати, що існує загроза подальшого незаконного відчуження об`єкта нерухомості.»

Слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім цього, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення такого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до п. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У порушення зазначених вимог закону у клопотанні не зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, третіми особами таким майном.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Клопотання слідчого не відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, тому підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст.170, 171, 172, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Повернути прокурору для усунення недоліків клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000111 від 06.06.2016- про арешт майна.

Встановити прокурору строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддяОСОБА_1