провадження №: 1-кс/752/9619/20
У Х В А Л А
про арешт майна
07.12.2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000487, відомості щодо якого внесені 28.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 200 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
До слідчого судді звернулась слідчий із вказаним клопотанням, в якому просила накласти арешт на майно, вилучене 01.12.2020 під час проведення обшуку приміщення, за місцем проживання ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон «Motorola» imei: НОМЕР_1 , жорсткий диск «Samsung s/n S2BSS90Z947268.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що слідчим управлінням ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000487, відомості щодо якого внесені 28.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 200 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з групою осіб організовано та впроваджено механізм шахрайства з використанням електронних гаманців в месенджері «Telegram» зазначений, як « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та використовує веб-ресурси в мережі Інтернет «vilkov.com» та «obmen.tech». Разом з цим, встановлено, що для збору/доставки великих сум грошових коштів для/від клієнтів, які користуються протиправними послугами ОСОБА_5 залучаються так звані «кур`єри» , які за попереднім узгодженням з клієнтом домовляються про місце та спосіб прийому/передачі великих сум грошових коштів.

01.12.2020 проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва, за місцем проживання ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон «Motorola» imei: НОМЕР_1 , жорсткий диск «Samsung s/n S2BSS90Z947268.

Разом з цим, постановою слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 від 01.12.2020 вищевказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000487.

Враховуючи те, що існують підстави та обставини, які підтверджують, що не застосування арешту на вищезазначене майно може призвести до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення, а також його незаконного відчуження, у зв`язку з цим, слідчий просить задовольнити клопотання.

В судове засідання слідчий не з`явилась про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином. При цьому, з метою недопущення приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення вищевказаного майна, а також його незаконного відчуження, просив розглянути вказане клопотання без виклику представника власника майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 27 КПК України під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевказані положення КПК України, слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання за відсутності слідчого, власника або/та представника власника майна та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до пп. 1,4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 від 01.12.2020 вищевказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000487.

Отже, вказане майно відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України і визнано, у встановленому закону порядку, речовим доказом.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, майно, вилучене під час обшуку, вважається тимчасово вилученим.

Як вбачається із матеріалів клопотання, 01.12.2020 за місцем проживання ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у присутності понятих, було проведено обшук, в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України, в ході якого було виявлено та вилучено вказане майно.

Слідчий суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, наявність суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 200 КК України, а також те, що вказане майно підпадає під ознаки ст. 98 КПК України.

З огляду на викладене та враховуючи наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 200 КК України, а також те, що вказане майно підпадає під ознаки ст. 98 КПК України, слідчий суддя вважає, що у ході досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вказане майно, у зв`язку із цим приходить до висновку про задоволення клопотання про арешт майна, до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :
Клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0000487, відомості щодо якого внесені 28.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 200 КК України на майно, вилучене 01.12.2020 під час проведення обшуку приміщення, за місцем проживання ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон «Motorola» imei: НОМЕР_1 , жорсткий диск «Samsung s/n S2BSS90Z947268.

Ухвала виконується негайно слідчим та прокурором.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1