печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 листопада 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , процесуального керівника у кримінальному провадженні прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0008322,

ВСТАНОВИВ:
17.11.2020 старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 звернулась до слідчого судді з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0008322.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управління Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0008322 від 29.11.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289 КК України

Проте, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту не можливе у зв`язку із необхідністю проведення та завершення процесуальних дій, які потребують додаткового часу, а саме:

- провести слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії, спрямовані на встановлення всіх учасників організованої групи, у тому числі невстановлених осіб;

- провести розсекречування протоколів раніше проведених негласних слідчих (розшукових дій), а також клопотань і ухвал, на підставі яких вони проведені, та долучити їх до матеріалів кримінального провадження;

- провести огляд усіх речей і предметів, вилучених під час проведення обшуків у цьому кримінальному провадженні, провести аналіз наявної в них інформації;

- допитати свідків, які проживають за межами м. Києва та Київської області, а саме: ОСОБА_8 , жителя м. Запоріжжя (надав заяву від 13.07.2020 про неможливість прибуття до ГСУ НП України для проведення слідчих дій); ОСОБА_9 , жителя м. Запоріжжя.

- повідомити підозрюваних про зміну раніше повідомленої підозри, у якій вказати всі кримінальні правопорушення, докази про причетність до яких будуть отримані під час досудового розслідування;

- провести інші процесуальні, слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування в кримінальному провадженні;

- з урахуванням зібраних матеріалів та доказів у кримінальному провадженні вирішити питання щодо остаточної кваліфікації дій підозрюваних;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний запобіжний захід не зменшилися та продовжують існувати.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених в ньому підстав, просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеністі зазначених у клопотанні ризиків.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, судовим розглядом встановлено, що 15.06.2020 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 289 КК України.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.06.2020 підозрюваному ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із одночасним визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, визначивши розмір у сумі 400 000 (чотириста тисяч) гривень. Строк дії вказаного запобіжного заходу визначено до 13.08.2020 включно.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06.08.2020 підозрюваному ОСОБА_3 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із одночасним визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, визначивши розмір у сумі 400 000 (чотириста тисяч) гривень. Строк дії вказаного запобіжного заходу визначено до 25.09.2020 включно.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.09.2020 підозрюваному ОСОБА_3 змінено запобіжний захід із тримання під вартою на домашній арешт. Строк дії вказаного запобіжного заходу визначено до 21.11.2020 включно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2020 строк досудового розслідування у вказаному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 15 грудня 2020 року.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судом при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_3 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити злочину діяльність.

Прокурор вказує, що завершити досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту не можливе у зв`язку із необхідністю проведення та завершення вищезазначених процесуальних дій, які потребують додаткового часу.

З викладеного вбачається, що кримінальне провадження триває, досудове розслідування не завершено.

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлених на закінчення досудового розслідування.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_3 , ризики які зазначені у клопотанні, які на даний час все ж зменшили свою актуальність, проте продовжують існувати, дані які характеризують особу, а також, те що строк досудового розслідування продовжено до 15.12.2021, слідчий суддя приходить до висновку, про доцільність продовжити підозрюваному строк дії запобіжного заходу, передбаченого ст. 181 КПК України, у вигляді домашнього арешту в період з 00 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, який здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто одночасно буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та дотримано права особи підозрюваного, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих злочинів і правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Одночасно слідчий суддя звертає увагу на те, що у резолютивній частині ухвали слідчого судді, постановленій за результатами розгляду даного клопотання, було допущено описку. Тому слід вважати написаним у резолютивній частині судового рішення: « з 00:00 год. по 06:00 год.»

На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Продовжити строк застосування до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 00:00 год. по 06:00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, на два місяці, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0001082, а саме до 15 грудня 2020 року включно.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_3 до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками, потерпілим, підозрюваними у даному кримінальному провадженні.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1