н/п 1-кс/766/8526/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.09.2020 року слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Херсонського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0002191 від 10.072.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ ХВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках: 1) НОМЕР_1 , 2) НОМЕР_2 , які відкриті на ім`я кредитної спілки «Громада» та обслуговується у банку АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДЕРЖАВНИЙ ЕКСПЕРТНО-ІМПОРТНИЙ БАНК УКРАЇНИ» (), на суму 19 140 029 000 українських гривень, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Мотивуючи клопотання, слідчий вказує, що 10.07.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за ч. 3 ст.191 КК України за колективною заявою від вкладників кредитної спілки "Громада" , про те, що працівники кредитної спілки "Громада", розташованої за адресою м. Херсон, вул. Робоча, 52, можливо заволоділи грошовими коштами вкладників та відмовляються повертати депозити.

Так під час допиту осіб, які подали колективну заяву, у якості потерпілих, було встановлено, що службові особи кредитної спілки «Громада» під різними приводами уникають прямого спілкування, на телефоні дзвінки не відповідають, усіляко відмовляються видавати депозитні кошти вкладників.

У ході досудового розслідування було встановлено, що головою правління кредитної спілки «Громада» є ОСОБА_4 , головою спостережницької ради кредитної спілки «Громада» являється ОСОБА_5 , наразі інші співробітники кредитної спілки «Громада» встановлюються.

Допитані в якості свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у своїх показах зазначили, що наразі кредитна спілка «Громада» () перебуває у скрутному становище у зв`язку з чим наразі припинились виплати по депозитним вкладам, з їх слів, наразі існує так звана «кредитна яма», яка утворилась внаслідок невиплат позичальників кредитної спілки «Громада», які мотивують свої невиплати відсутністю прибутку через карантин. Також було з`ясовано, що наразі кредитна спілка «Громада» досі не подала звітність до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг (наразі контролюючим органом є Національним Банк України).

У кримінальному провадженні 402 особи визнані потерпілими, внаслідок завдання їм матеріальної шкоди на загальну суму 19 140 029 000 українських гривень.

Згідно з статтею 1074 Цивільного кодексу України, обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, передбачених законом.

Відповідно до даних отриманих від ГУ ДПС України в Херсонській області, встановлено, що кредитна спілка «Громада» () використовує рахунки 1) НОМЕР_1 , 2) НОМЕР_2 , які відкриті у банку АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДЕРЖАВНИЙ ЕКСПЕРТНО-ІМПОРТНИЙ БАНК УКРАЇНИ» ().

Так, з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення та забезпечення цивільних позовів до кредитної спілки «Громада» у майбутньому, виникла необхідність у накладені арешту на грошові кошти кредитної спілки «Громада», які обліковуються на банківських рахунках 1) НОМЕР_1 , 2) НОМЕР_2 , які відкриті у банку АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДЕРЖАВНИЙ ЕКСПЕРТНО-ІМПОРТНИЙ БАНК УКРАЇНИ» ().

Посилаючись на вищевикладені обставини, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, зі змісту якої вбачається, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить розглянути клопотання за його відсутності, додаткових пояснень до клопотання не має.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України, у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи, що з матеріалів клопотання вбачається, що відомості які б підтверджували обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення відсутні, будь-якій особі не повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального провадження, цивільний позов до матеріалах клопотання не долучений, а отже відсутні підстави для накладення арешту з метою його забезпечення та у зв`язку із його відсутністю не можливо встановити розмір спричиненої шкоди, з огляду на зазначене слідчий суддя приходить до висновку про відсутність достатніх правових підстав для накладення арешту та задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Херсонського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0002191 від 10.072.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України залишити без задоволення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1