Справа № 396/1260/19
провадження № 1-кп/405/207/19
УХВАЛА

09.09.2020 м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі: ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.04.2018 №0000337, за обвинуваченням
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Оболонь, Семенівського району, Полтавської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 296, ч. 3 ст. 15 п. 2, 4, 12 ч. 2 ст.115 КК України,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с.Біляки, Семенівського району, Полтавської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 п.2, 4, 12 ч. 2 ст.115 КК України,
за участю прокурора: ОСОБА_7 ,
представника потерпілого ПАТ «Кіровоград обленерго» - адвоката: ОСОБА_8 ,
захисника обвинуваченої: ОСОБА_9 ,
захисника обвинуваченого: ОСОБА_10 ,
обвинуваченої: ОСОБА_6 ,
обвинуваченого: ОСОБА_5 ,
встановив:
у судовому засіданні 09.09.2020 обвинувачений ОСОБА_5 зловживає передбаченим законом правом на відвід, систематично порушує порядок у судовому засіданні, кричить, не дає можливості висловитися іншим учасникам судового розгляду, виявляє неповагу до суду.
Головуючий в судовому засіданні неодноразово попереджав обвинуваченого про можливість його видалення з зали судового засідання, роз`яснивши обвинуваченому положення ст.330 КПК України, якщо він продовжуватиме порушувати порядок у судовому засіданні, що зафіксовано в журналі судового засідання. З метою забезпечення обвинуваченому ОСОБА_5 можливості брати участь у судовому засіданні головуючий не ставив питання про видалення обвинуваченого з зали судового засідання, а лише попереджав його про таку можливість і робив зауваження, проте обвинувачений ОСОБА_5 продовжив порушувати порядок в судовому засіданні з постійно наростаючою активністю. Проте, обвинувачений ігноруючи зауваження головуючого судді вказував, що 19.06.2020 неповноважним складом суду проведено судове засідання та прийнято процесуальні рішення, на повідомлення головуючого щодо того, що на сторінці 210 міститься довідка у якій вказується, що 19.06.2020 судове засідання не відбулось через зайнятість судді в іншому судовому засіданні, відреагував агресивно, вказав, що головуючий йому бреше.
У зв`язку з цим суд поставив питання про видалення обвинуваченого ОСОБА_5 з зали судового засідання через порушення порядку.
Прокурор просив видалити обвинуваченого з зали судового засідання.
Обвинувачений ОСОБА_5 вказав, що не вважає склад суду повноважним та продовжував порушувати порядок в залі суду.
Захисник ОСОБА_10 заперечив щодо видалення його підзахисного з зали судового засідання, просив надати шанс на виправлення його підзахисному.
ОСОБА_6 заперечила щодо видалення ОСОБА_5 з зали судового засідання.
Захисник ОСОБА_9 підтримав позицію своєї підзахисної.
Представник потерпілого ОСОБА_8 залишили розгляд питання на розсуд суду.
Відповідно до ч.1 ст.330 КПК України, якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання. При повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали засідання тимчасово або на весь час судового розгляду.
Як зазначив Європейський суд з прав людини в рішенні «Ананьєв проти Російської Федерації» («Ananyev v. Russia» від 30.07.2009 р.), присутність підсудного в залі судового засідання при розгляді його справи є досить важливим аспектом, однак проведення засідання за відсутності підсудного не є невідповідним положенням Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), якщо ця особа може згодом домагатися перегляду вироку судом, який розглядав його справу, або вищим судом. При цьому ЄСПЛ підкреслив, що для належного здійснення правосуддя важливо, щоб повага і порядок в залі суду були визначальними критеріями для судових розглядів; явне недотримання підсудним основних принципів належної поведінки не може і не повинно допускатися. Сенс статті 6 Конвенції не перешкоджає особі за своєю власною волею, прямо або мовчазно, відмовитися від права на проведення справедливого розгляду. Однак для того, щоб бути ефективним в цілях Конвенції відмова від права на участь у судовому розгляді має встановлюватися однозначно і враховувати мінімальні гарантії, відповідні його значущості. Таким чином, ЄСПЛ допускає можливість видалення обвинуваченого із залу суду як наслідок порушення ним порядку в судовому засіданні за умови дотримання мінімальних гарантій права на справедливий суд, наприклад, шляхом забезпечення права на захисника, права на оскарження вироку суду.
Дотримуючись вищевказаних стандартів, суд виходить з того, що головуючий неодноразово попереджав обвинуваченого ОСОБА_5 про можливість видалення його з зали судового розгляду у випадку продовження ним порушення порядку в судовому засіданні та не підкорення розпорядженням головуючого (17:59:04, 18:00:26, 18:06:50), при цьому головуючий до останнього моменту не ставив питання про видалення його з зали судового засідання, намагаючись забезпечити йому можливість брати участь у розгляді справи, проте обвинувачений не тільки не припинив порушення, але й навпаки почав порушувати порядок все більш активно й грубо, унеможливлюючи подальший розгляд в його присутності. Крім того, видалення обвинуваченого з зали судового розгляду не позбавляє його права на перегляд вироку в установленому законом порядку та забезпечення представлення його інтересів в суді захисником. Таким чином, видалення обвинуваченого ОСОБА_5 з зали суду до стадії допиту обвинувачених під час судового розгляду, за цих обставин не становитиме порушення ст. 6 Конвенції.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 330, 376 КПК України, суд,
постановив:
видалити обвинуваченого ОСОБА_5 з зали засідання до стадії допиту обвинувачених під час судового розгляду.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_11

Судді

ОСОБА_12