Справа№ 309/3059/20
Провадження № 1-кп/309/664/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесенному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000497 від 29.05.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст.115 КК України

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Хустського районного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст.115 КК України.

В підготовчому судовому засіданні по даному кримінальному провадженні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою, оскільки такий строк закінчується 28.11.2020 року

Дане клопотання обґрунтовує тим, що досудовим слідством встановлено , що 29.05.2020 р. приблизно о 18:30 год., ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись по місцю свого проживання АДРЕСА_1 , під час сварки з своїм сином ОСОБА_6 , маючи раптово виниклий намір на умисне протиправне заподіяння смерті останньому, усвідомлюючи протиправність карність та суспільну небезпечність своїх дій, а також настання суспільно небезпечних наслідків, стоячи навпроти свого сина, схопив зі стола кухонний ніж та наніс останньому один удар ножем в область грудної клітки, спричинивши йому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого поранення грудної клітини з пошкодженням середостіння лівої легені.

Беручи до уваги вищевикладене, встановлено наявність достатніх доказів для оголошення підозри ОСОБА_4 ,. у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.І ст.115 КК України, кваліфікуючою ознакою якого є: закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

30 травня 2020 р. стороною обвинувачення відповідно до ст. 278 КПК України повідомлено про підозру: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, одруженого, раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) за ч.2 ст. 15 , ч.1 ст. 115 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є: закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Підозра ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 29.05.2020 р. згідно якого вилучено знаряддя злочину- ніж, яким ОСОБА_4 заподіяв тілесні ушкодження ОСОБА_6 протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , від 24.06.2020 р. яка показала, що її чоловік ОСОБА_4 , заподіяв її сину ОСОБА_6 ножем тілесні ушкодження, висновком судово-медичної експертизи №123 від 23.06.2020 р. згідно якої у ОСОБА_6 виявлено проникаюче колото різане поранення грудної клітки, з пошкодженням середостіння та нижньої долі лівої легені.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Враховуючи вищенаведене, на даний час виникло питання про необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 .

При продовженні запобіжного заходу суду необхідно врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим ОСОБА_4 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15, ч.І ст.115 КК України; тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим за вироком суду у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачуються, зокрема відповідно до ст. 12 КК України злочин передбачений ст.15 ч.І ст.115 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі.

Метою і підставами застосування запобіжного заходу, згідно ст.177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам обвинуваченого ОСОБА_4 , який усвідомлюючи міру покарання за вчинений ним кримінального правопорушення може: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чиноїй; вчинити інше кримінальне правопорушення. Таким чином, застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти ризикам зазначеним у ст 177 КПК України, що в подальшому може призвести до невиконання завдань кримінального судочинства, а також враховуючи положення ст. 178 та ст. 183 КПК України є достатні підстави для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 .

В судовому засіданні ОСОБА_4 його захисник ОСОБА_5 суду ствердили, що підстав для продовження такого виду запобіжного заходу на даний час немає. ОСОБА_4 переховуватися від суду наміру не має, ризики , які наведені прокурором є необґрунтованими, а тому просять суд змінити міру запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши думку учасників судового процесу, вирішуючи питання щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою суд констатує наступне.

Відповідно до аб. 5 п.2.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №14 від 19.12.2014 року зазначено, що у судовій практиці при вирішенні спірного питання про межі продовження строку тримання під вартою під час підготовчого провадження необхідно врахувати, що за наявності клопотання сторони обвинувачення суд під час підготовчого судового засідання вправі продовжити строк тримання під вартою в межах, визначених ч.1 ст.197 КПК України.

Кримінальним процесуальним кодексом України вибір запобіжних заходів, що обираються у кримінальному провадженні, довірено двом різним судовим інстанціям: слідчому судді під час досудового розслідування та судді, який розглядає справу, під час судового розгляду. Тому розподіл компетенцій між вищезазначеними особами чітко позначений моментом, коли розслідування закінчено, обвинувальний акт затверджено і кримінальну справу передано на розгляд суду.

Як вбачається з Реєстру матеріалів досудового розслідування, доданого до обвинувального акту, обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк тримання під вартою обвинуваченому закінчується 28.11.2020 року .

Відповідно до ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини у рішення «Харченко проти України» дійшов висновку, що тримання особи під вартою після закінчення слідства та до початку судового розгляду не може мати місце без судового рішення.

За таких обставин, незважаючи на наявність двохмісячного строку для вирішення питання щодо продовження тримання під вартою обвинуваченого, з метою недопущення порушення ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 29 Конституції України, та з врахуванням п.98 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Харченко проти України», яке має статус пілотного, суд вважає за необхідне вирішити питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Оскільки строк дії попередньої ухвали закінчується 28 листопада 2020 року, до вказаного часу не може бути закінчене ні підготовче судове засідання, ні судовий розгляд у випадку його призначення, питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого підлягає вирішенню негайно.

Приймаючи рішення щодо продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує, що останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який відноситься до категорії тяжких, тяжкість покарання зокрема у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що загрожує в разі визнання обвинуваченого винним в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.

Застосований до обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними у кримінальному процесуальному законі конкретними підставами і метою запобіжного заходу, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати потерпілого та свідків, які у цьому кримінальному провадженні ще не давали суду показань, у зв`язку з чим з плином часу інтереси слідства не втратили актуальності.

Відтак, виключно у сукупності з усіма наведеними вище обставинами, для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та для запобігання спробам останнього переховуватися від суду, а також з метою недопущення незаконно впливати на потерпілого, який є його сином, та з яким він проживає в одному будинку, та свідків, за відсутності доказів щодо неможливості тримання обвинуваченого під вартою, в тому числі за станом здоров`я, із врахуванням вимог щодо наявності наведених вище ризиків в їх сукупності, передбачених ст. 177 КПК України, а також того, що судовий розгляд не може бути закінченим до спливу строку дії попередньої ухвали суду про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого суд робить висновок про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою по 27 грудня 2020 року включно. До того ж такий строк перебування обвинуваченого під вартою не можна визнати таким, що є свавільним або таким, що порушує принцип справедливої співрозмірності. Продовжуючи тримання під вартою обвинуваченому, суд застосовує таке обмеження його права на свободу, виходячи з потреб цього судового розгляду, як суворий виняток із загального правила презумпції на користь свободи та гарантій недопущення свавільного затримання і тримання під вартою, які з огляду на практику Європейського суду з прав людини (зокрема рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України») для суду залишається домінантним керівним принципом і в цьому випадку, враховуючи мету застосування запобіжного заходу - допровадження обвинуваченого до компетентного судового органу, як того вимагають справжні інтереси суспільства щодо повного, неупередженого та як можливо швидкого у продовж розумного строку проведення цього судового розгляду.

Керуючись ст. 314, 315, 376 Кримінального процесуального кодексу України, ст. 5 та 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити частково .

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб до 27 грудня 2020 року включно

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику обвинуваченого та начальнику слідчого ізолятора м. Ужгород Закарпатської області.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 1 грудня 2020 р. о 9 год.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1