провадження №1-кп/279/598/20
Справа № 279/4201/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 грудня 2020 року місто Коростень
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
за участю :
прокурора ОСОБА_3
потерпілого ОСОБА_4
обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8
розглянувши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 по кримінальному провадженню №0000346 , за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115, ч.4ст.187 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3ст.187 КК України ,-
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Коростенського міськрайонного суду перебуває кримінальне провадження №0000346 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 115, ч.4ст.187 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3ст.187 КК України
Обвинуваченому ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк якого закінчується 01 січня 2021 року. Судовий розгляд з об`єктивних причин в зазначений термін закінчити неможливо.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 тримання під вартою, оскільки такий закінчується 01.01.2021 року, обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України існують надалі, а більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Обвинувачений ОСОБА_5 , його захисник адвокат ОСОБА_7 заперечили проти продовження строку тримання під вартою.
Вимогами п. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України передбачено, що до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
За практикою Європейського Суду з прав людини, визначати, чи розумно й надалі залишати обвинуваченого під вартою, необхідно на підставі особливостей кожної конкретної справи. Тримання під вартою в певній справі може бути виправданим тоді, коли наявні конкретні ознаки того, що вимога захисту публічних інтересів важить більше попри презумпцію не винуватості, ніж правило поваги до особистої свободи.
У відповідності до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється.
За змістом ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Матеріали провадження не містять інших переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою та в судовому засіданні не доведені. При цьому, суд, вирішуючи питання продовження строку тримання під вартою, відповідно до ст.178 КПК України, враховує тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, дані про особу обвинуваченого , насильницький характер скоєння кримінального правопорушення, та відповідно наявність передбачених ст.177 КПК ризиків може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на учасників кримінального провадження, а тому приходить до переконливого висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою останньому та відсутність процесуальної необхідності застосування менш суворого виду запобіжного заходу.
Зважає суд і на те, що при розгляді питання щодо обрання чи продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід враховувати і серйозність звинувачення та ризик втечі обвинуваченого. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Враховуючи, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень : за ч.1 ст. 115 КК України, санкція статті якої передбачає позбавлення волі строком від 10 до 15 років, або довічним позбавленням волі; за ч.4 ст.187 КК України санкція статті якої передбачає позбавлення волі від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна, тому із впевненістю можливо стверджувати про наявність ризику того, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих , не працевлаштований, не має міцних соціальних зв"язків ( не одружений, дітей не має), може вчинити нове кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому обвинувачується, а тому доцільним є продовження йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.177, 331 Кримінально-процесуального Кодексу України, суд,-
П О С Т А Н О В И В :
Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Коростень, зареєстрованого за адресою : АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в СІЗО №8 (м. Житомир , Проспект Незалежності, 172 ) строком на 60 (шістдесят) днів - по 21 лютого 2021 року ( включно).
Копію даної ухвали негайно направити СІЗО УВП №8 м. Житомир для організації її виконання .
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 7-ми днів з дня її оголошення (отримання обвинуваченим копії ухвали).
Суддя ОСОБА_1