Справа № 461/6508/20
Провадження № 1-кс/461/5529/20
У Х В А Л А

про надання дозволу на арешт майна

18.08.2020 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого в ОВС 2-го відділення слідчого відділу УСБ України у Львівській області ОСОБА_3 про надання дозволу на арешт майна, -

в с т а н о в и в :

слідчий в ОВС 2-го відділення слідчого відділу УСБ України у Львівській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні №0000524 від 30.01.2020, за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 3471 та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1,2 ст. 194 КК України, погодженим із прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами СБУ та державної прикордонної служби прокуратури Львівської області ОСОБА_6 про накладення арешту на зазначені в клопотанні предмети та документи: дві купюри по 100 грн УТ1986049 та АБ6268670; одна купюра номіналом 100 доларів США LL45858899C; мобільний телефон «Huawei» чорного кольору із пошкодженою задньою стінкою, б/н; паспорт громадянина України НОМЕР_1 та ІПН НОМЕР_2 ; балончик «Перець 4»; розкладний ніж «Htitiach»; зв`язка ключів.

Подане клопотання мотивує тим, що вказані у даному клопотанні предмети та документи можуть бути предметом вчинення кримінального правопорушення, та використовувались в якості засобів вчинення злочину і необхідні для розкриття кримінального правопорушення.
Слідчий в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, наслідки неявки, однак, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України. Одночасно із поданим клопотанням, слідчий звернувся до суду про слухання справи без його участі; клопотання підтримав просив задовольнити.
Враховуючи положення ч.2 ст.172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя вважає за можливим провести судовий розгляд без повідомлення власника майна.
Дослідивши та перевіривши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділом УСБ України у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000524 від 30.01.2020, за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 3471 та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1,2 ст. 194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у першій половині січня 2020 року (більш точний час та місце досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_5 , достовірно знаючи про факт користування журналісткою «Радіо свобода» ОСОБА_7 легковим автомобілем марки «Мітсубіші», а також місце його паркування на вул. Кубійовича ум. Львові, підшукав свого знайомого співробітника відділу кримінальної поліції Франківського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 для доручення йому за грошову винагороду організувати підпал вищезазначеного транспортного засобу. Отримавши згоду, ОСОБА_5 для забезпечення виконання вказаного замовлення повідомив ОСОБА_4 приблизне місце стоянки даного транспортного засобу, а саме поблизу будинку 41 на вул. Кубійовича у м. Львові, марку транспортного засобу та його реєстраційний номер.

ОСОБА_4 на виконання замовлення ОСОБА_5 підшукав виконавця злочину ОСОБА_8 , який перебував у скрутному матеріальному становищі.

Так, 23 січня 2020 року, приблизно о 13.00 год., у приміщенні кафе «Галка», що у буд. 59 на вул. Генерала Чупринки у м. Львові, ОСОБА_9 запропонував ОСОБА_10 за наперед не визначену суму грошової винагороди вчинити підпал невеликого розміру легкового автомобіля у м. Львові, на яку останній погодився. При цьому, ОСОБА_4 не повідомив ОСОБА_10 про те, що вказаний транспортний засіб належить журналісту і про мотиви вчинення підпалу. Після цього, ОСОБА_4 надав ОСОБА_10 аркуш паперу, на який переписав із свого мобільного телефону інформацію, отриману від замовника ОСОБА_5 , про марку, місце розташування та державний номерний знак легкового автомобіля, а саме « АДРЕСА_1 (записаний державний номерний органом досудового розслідування не встановлено).

30 січня 2020 року, приблизно о 00 год. 15 хв., прийшовши на вул. Кубійовича, де поблизу будинку № 39 Сарахман Якоб, не будучи обізнаним про мотиви замовлення злочину та місце роботи власників автомобіля, під керівництвом ОСОБА_4 та на виконання замовлення ОСОБА_5 умисно пошкодив шляхом підпалу, поклавши на капот автомобіля та підпаливши пакет із запальною сумішшю, автомобіль марки «Mitsubishi Colt», д.н.з. НОМЕР_3 , сірого кольору, що належить ОСОБА_11 чоловікові журналістки «Радіо свобода» ОСОБА_7 , у зв`язку з її професійною журналістською діяльністю.

Внаслідок неправомірних дій ОСОБА_8 , вчинених під керівництвом ОСОБА_4 та на замовлення ОСОБА_5 , пошкоджено салон на площі приблизно 2 м2, капот, переднє вітрове скло та передні колеса автомобіля.

10.02.2020, у встановленому Законом порядку відносно громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винесено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 3471 КК України.

11.02.2020 підозрюваного ОСОБА_4 оголошено в розшук на підставі ч. 1 ст. 281 КПК України.

17.08.2020, на підставі добровільної згоди на проведення обшуку ОСОБА_12 , яка повідомила, що у її помешканні переховується підозрюваний ОСОБА_4 , проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 , де виявлено підозрюваного ОСОБА_4 та предмети, які були у нього із собою, які можуть мати значення для досудового розслідування кримінального провадження, а саме:

- дві купюри по 100 грн УТ1986049 та АБ6268670;

- одна купюра номіналом 100 доларів США LL45858899C;

- мобільний телефон «Huawei» чорного кольору із пошкодженою задньою стінкою, б/н;

- паспорт громадянина України НОМЕР_1 та ІПН НОМЕР_2 ;

- балончик «Перець 4»;

- розкладний ніж «Htitiach»;

- зв`язка ключів.

17.08.2020 вилучені предмети та документи визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукувані, пристосовані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на майно проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вказані у даному клопотанні предмети можуть бути предметом вчинення кримінального правопорушення, та використовувались в якості засобів вчинення злочину і необхідні для розкриття кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя ,-

у х в а л и в :

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на зазначені в клопотанні предмети та документи: дві купюри по 100 грн УТ1986049 та АБ6268670; одна купюра номіналом 100 доларів США LL45858899C; мобільний телефон «Huawei» чорного кольору із пошкодженою задньою стінкою, б/н; паспорт громадянина України НОМЕР_1 та ІПН НОМЕР_2 ; балончик «Перець 4»; розкладний ніж «Htitiach»; зв`язка ключів.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в ОВС 2-го відділення слідчого відділу УСБ України у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п?яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .