печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 серпня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора військової прокуратури Київського гарнізону лейтенант юстиції ОСОБА_3 про арешт майна, -
В С Т А Н О В И В:
В провадження слідчого судді надійшло клопотання клопотання прокурора військової прокуратури Київського гарнізону лейтенант юстиції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0001585 від 10.08.2020.
З наданих в обґрунтування клопотання матеріалів вбачається, що Третім слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001585 від 10.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за фактом виявлення10.08.2020 водія роти забезпечення військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_4 , без ознаків життя із вогнепальним пораненням.
Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється військовою прокуратурою Київського гарнізону.
В ході досудового розслідування встановлено, що 10.08.2020 близько 22 год. 00 хв. на території гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлення водія роти забезпечення військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_4 , без ознаків життя із вогнепальним пораненням голови.
11.08.2020 в ході огляду місця події, а саме службового кабінету № 909 Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованогоу м. Києві, за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено два мобільні телефони, а саме: Nokia ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 , та iPhone НОМЕР_4 , у вимкнутому стані.
Вказані вище мобільні термінали, добровільно видані командиром взводу зберігання та обслуговування озброєння та техніки роти забезпечення військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_5 , який являється безпосереднім командиром загиблого солдата ОСОБА_4 .
Вилучені мобільні термінали мають значення для досудового слідства, оскільки на них можуть міститися відомості щодо останніх розмов та листування солдата ОСОБА_4 , інша інформація,що в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження мають суттєве значення для досудового розслідування, у зв`язку із чим, указані мобільні термінали було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні постановою від 12.08.2020.
В судове засідання прокурор не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання за його відсутністю, на задоволенні клопотання наполягає. Крім того, через канцелярію суду долучив розписку ОСОБА_6 , відповідно до якої, остання не заперечує щодо накладення арешту на зазначене вище майно.
Слідчий суддя враховуючи, що відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом дійшов висновку про можливість розгляду клопотання у відсутність сторони обвинувачення на підставі наданих доказів.
Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав можливим розгляд клопотання здійснювати без повідомлення власника майна.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Враховуючи вищевикладене з метою збереження речових доказів слідчий суддя вважає за можливе задовольнити вказане клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В АЛ И В:
Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт у кримінальному провадженні №0001585 від 10.08.2020 на тимчасово вилучене під час огляду 11.08.2020 року у службовому кабінеті № 909 Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві,за адресою: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/7, майно а саме: мобільний телефон Nokia ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 , та мобільний телефон IPhone 6, які належать солдату ОСОБА_4 .
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1