Справа № 308/6201/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді матеріали клопотання ОСОБА_3 щодо порядку виконання вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2017 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про щодо порядку виконання вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2017 року.
Зазначене клопотання перебувало на розгляді судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_4 , та згідно розпорядження № 33 від 16.03.2019 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.01.2019 року передано у провадження судді ОСОБА_1 .
Дана справа неодноразово призначалася до судового розгляду, зокрема на 24.01.2019 року, 11.03.2019 року, 09.04.2019 року, 28.05. 2019 року, 27.06.2019 року, 09.12.2019 року, 13.04.2020 року та 07.09.2020 року.
Однак, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи заявник в судові засідання не з"являвся, подаючи до суду заяви про відкладення розгляду справи у зв"язку з оскарженням вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2017 року, щодо визначення порядку виконання якого він клопоче.
Дослідивши матеріали клопотання суд приходить до наступного.

Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення;обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Особі, що звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється порядок цивільного судочинства, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. У прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

Незважаючи на неодноразовий виклик заявник в судове засідання не з`являється, оскільки оскаржує вирок порядок виконання якого просить визначити.

Знаходження матеріалів справи в першій інстанції порушує розумні строки розгляду справи. Судом було вжито всіх заходів щодо належного повідомлення особи, яка подала клопотання про необхідність прибути в судові засідання відповідно до вимог процесуального законодавства.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

А тому враховуючи, що вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2017 року щодо визначення порядку виконання якого клопоче ОСОБА_3 перебуває на розгляді апеляційної інстанції, тобто не набув законної сили, а питання щодо порядку виконання вироку, у відповідності до ст.ст. 537, 539 КПК України, вирішуються судом лише після набрання вироком законної сили, а також враховуючи встановлені строки розгляду справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення скарги без розгляду, що не позбавляє заявника права повторно звернутися з такою до суду з таким клопотанням при набранні вироком законної сили.

А тому, враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 369, 372, 537, 539 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 щодо порядку виконання вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2017 року залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом семи днів з моменту її оголошення.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1