Справа № 682/1533/20
Провадження № 1-кп/675/138/2020
У Х В А Л А
"10" вересня 2020 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , потерпілого ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , захисника адвоката ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізяслав клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000174 про обвинувачення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в :
На розгляді в Ізяславському районному суді Хмельницької області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання, яке підтримав потерпілий, про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7

ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_8 проти задоволення вказаного клопотання заперечили, посилаючись на відсутність у даному кримінальному провадженні ризиків, на які вказує прокурор, та просили обрати обвинуваченому більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку, що строк запобіжного заходу обвинуваченому слід продовжити з наступних підстав.

Ухвалою суду від 28 липня 2020 року продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_7 по 25 вересня 2020 року включно.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення тощо.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу та умови, за яких таке продовження можливе.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Тейс проти Румунії» автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 строку тримання під вартою, суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, зокрема: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду та вчинити інше кримінального правопорушення.

Як вбачається з матеріалів провадження, до ОСОБА_7 було застосовано та продовжено йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з метою запобігти тому, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливати на свідків і потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином з метою уникнення кримінальної відповідальності, вчинити інший злочин, зокрема відносно ОСОБА_6 .

Про існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків свідчить те, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні закінченого замаху на особливо тяжкий злочин. Тому, враховуючи можливість призначення йому судом у разі доведення винуватості в скоєнні інкримінованого кримінального правопорушення покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, обвинувачений може переховуватися від суду.

З урахуванням того, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину в стані алкогольного сп`яніння, а також зважаючи на те, що причиною скоєння інкримінованого йому кримінального правопорушення була наявність неприязних відносин між ним і потерпілим, останній може вчинити інший злочин.

Також судом враховується, що обвинувачений не одружений, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків.

Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека інкримінованого обвинуваченому злочину, на думку суду, дають підстави для висновку, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не відпали та продовжують існувати.

На думку суду, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не може запобігти зазначеним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Із урахуванням викладеного, суд не знаходить підстав для зміни запобіжного заходу на інший, не пов`язаний з триманням під вартою.

У відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України оскільки ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні насильницького злочину, розмір застави судом не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 315 КПК України, суд

П О С Т А Н О В и в :
Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 08 листопада 2020 року включно, без можливості внесення застави.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження і направити начальнику ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий: підпис ОСОБА_1

Судді: підпис ОСОБА_2

підпис ОСОБА_3

Згідно з оригіналом: суддя

Секетар: