Київський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

29 січня 2021 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Тютюн Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про відвід судді,

у с т а н о в и в :

До Київського апеляційного суду надійшла справа про адміністративне правопорушення з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Дарницького районного суду м. Києва від 20.11.2020 року, якою на неї накладено адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.443 КУпАП.

15.12.2020 автоматизованою системою документообігу суду для здійснення апеляційного розгляду справи визначено суддю судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Дригу А.М.

22.01.2021 ОСОБА_1 подала заяву про відвід судді, в якій, посилаючись на міжнародні договори, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, норми Конституції України та рішення Конституційного Суду України № 23-рп/2009 від 20.09.2009, зазначає про порушення суддею Дригою А.М. її права на вільний вибір захисника. Як стверджує ОСОБА_1 , суддя відмовив у задоволенні клопотання про залучення як захисника громадянки ОСОБА_2 , чим вийшов за межі дискреційних повноважень, здійснив незаконний вплив на її волю з метою безпідставного позбавлення права на захист, можливо, отримав неправомірну вигоду від іншої сторони по справі, що свідчить про його особисту зацікавленість.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, згідно з якою з огляду на каральну мету адміністративного стягнення провадження у справах про адміністративне правопорушення є кримінальним для цілей застосування Конвенції (рішення у справі Надточій проти України від 15.05.2008, рішення у справі Лучанінова проти України від 09.06.2011), вважаю, що заява про відвід повинна бути розглянута за аналогією закону, тобто у передбаченому ст.81 КПК України порядку іншим суддею, визначеним автоматизованою системою документообігу суду.
В судове засідання ОСОБА_1 , яка про дату, час і місце розгляду заяви про відвід повідомлена належним чином, не прибула. А тому згідно з ч.6 ст.294 КУпАП її неявка не перешкоджає розгляду відповідного питання.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заяви, вважаю, що в задоволенні заяви про відвід належить відмовити, з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для відводу судді слугувала відмова в залученні як захисника Демехи Н.О. громадянки ОСОБА_2 .

Згідно з ч.1 ст.271 КУпАП у розгляді справи про адміністративне правопорушення можуть брати участь адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

У рішенні Конституційного Суду України № 23-рп/2009 від 20.09.2009 у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_3 щодо офіційного тлумачення положень ст.59 Конституції України (справа про право на правову допомогу), на яке посилається ОСОБА_1 , також зазначено, що положення ч.2 ст.59 Конституції України для ... надання правової допомоги при вирішенні справ у судах та інших державних органах в Україні діє адвокатура в аспекті конституційного звернення треба розуміти так, що особа під час допиту її як свідка в органах дізнання, досудового слідства чи дачі пояснень у правовідносинах з цими та іншими державними органами має право на правову (юридичну) допомогу від обраної за власним бажанням особи в статусі адвоката, що не виключає можливості отримання такої допомоги від іншої особи, якщо законами України щодо цього не встановлено обмежень.
Враховуючи те, що на підтвердження повноважень як адвоката Дудко Л.О. відповідних документів не надала, і до клопотання не було долучено документи про те, що остання є фахівцем у галузі права, з посиланням на закон, на підставі якого вона має право на надання правової допомоги, рішення судді про відмову в задоволенні клопотання є правильним.

Вказане рішення ніяким чином не порушує право ОСОБА_1 на вільний вибір захисника з числа тих осіб, які мають право на надання юридичної (правової) допомоги, а тому твердження про незаконний вплив на її волю є надуманими.

Що стосується доводів про можливе отримання неправомірної вигоди від іншої сторони, особисту зацікавленість судді, то вони недоречні і розцінюються як суб`єктивне ставлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, до судді внаслідок незгоди з прийнятим рішенням. До того ж, іншої сторони, якою відповідно до вимог КУпАП може бути прокурор або потерпілий, у цій справі про порушення правил щодо карантину людей немає.

Отже, обставини, які б свідчили про наявність сумнівів у неупередженості судді, відсутні.

Керуючись ст.34 КПК України,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Дриги А.М. відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду Т.М. Тютюн