Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/159/21
У Х В А Л А

13 січня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До Подільського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_4 , про арешт майна підозрюваного у кримінальному провадженні №0000001 від 08.01.2019.
В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м.Києві перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000001 від 08.01.2019 у якому ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч.5 ст.191 КК України за фактом заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого організованою групою, повторно, у великих розмірах.
Під час досудового розслідування з`ясовано, що ОСОБА_5 має відкриті рахунки в банківських установах, на яких можуть знаходитись грошові кошти.
Оскільки санкція статті КК України за якою оголошено підозру передбачає покарання у вигляді конфіскації майна необхідно накласти арешт на вказані рахунки на підставі п.3 ч.2 ст.170 КПК України. При цьому, просить розглядати клопотання без повідомлення власника майна.
Слідчий суддя прийшов до переконання щодо розгляду даного клопотання без повідомлення власника майна, оскільки це необхідно для забезпечення арешту майна.
Слідчий у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі та просив таке задовольнити, оскільки підтримує його в повному обсязі.
Слідчий суддя, дослідивши доводи, викладені у клопотанні та перевіривши матеріали клопотання, дійшов до таких висновків.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч.1 ст.170 КПК України).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч.2 ст.170 КПК України).

Метою арешту, згідно з положеннями ч.2 ст.170 КПК України, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч.10 ст.170 КПК України).

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч.11 ст.170 КПК України).
Згідно приписів ч.5 ст.170 КПК України з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.
Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб (ч.1 ст.170 КПК України).
Санкцією ч.5 ст.191 КК України, за якою 17.11.2020 оголошено підозру ОСОБА_5 , передбачено можливість застосування додаткового покарання у виді конфіскації майна.
З відповіді Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів від 23.12.2020 №3655-25-20/5 та доданих матеріалів вбачається наявність відкритих на ім`я підозрюваної ОСОБА_5 банківських рахунків в АТ «Універсал Банк» та АТ КБ «ПРИВАТБАНК».
Ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту, є можливість приховування або використання цього майна власником (підозрюваним). З накладенням арешту втрачається можливість особи відчужити цей актив. Отже, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його приховування або використання.
Оскільки санкцією передбачена конфіскація майна, та достатніми є підстави вважати, що суд може призначити таке покарання, слідчий суддя приходить до висновку, що є правові підстави для арешту майна.
Слідчий суддя зазначає, що арешт майна у цьому випадку необхідний для забезпечення ефективності кримінального провадження, а таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки підлягає оскарженню, відповідно до норм процесуального законодавства щодо оскарження рішень слідчої судді, та скасуванню у порядку, передбаченому ч.1 ст.174 КПК України.
З урахуванням цих обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт майна у цьому випадку є достатнім для забезпечення конфіскації як виду покарання, є пропорційним втручанням у права підозрюваного та не матиме надмірних наслідків для таких осіб.
Відомостей щодо цільового призначення та спеціального режиму використання коштів, які можуть міститись на вказаних рахунках, що перешкоджає зверненню стягнення на них, а відтак і накладенню арешту, на момент розгляду клопотання, не встановлено.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.170-173, 309 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_4 , про арешт майна підозрюваного у кримінальному провадженні №0000001 від 08.01.2019.
Накласти з метою забезпечення конфіскації майна арешт на грошові та валютні кошти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які у безготівковій формі знаходяться на рахунках:

- НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , відкритих в АТ «Універсал Банк»;

- № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , відкритих АТ КБ «ПРИВАТБАНК»;

2. Заборонити розпоряджатися грошовими та валютними коштами, що знаходяться на рахунках:

- НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , відкритих в АТ «Універсал Банк»;

- № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , відкритих АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на такі рахунки, за винятком видаткових операцій щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету або державних цільових фондів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати;

3. Зупинити видаткові операції з грошовими та валютними коштами, що надходять на рахунки:

- НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , відкритих в АТ «Універсал Банк»;

- № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , відкритих АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за винятком видаткових операцій щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету або державних цільових фондів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1