Провадження 1-кс/193/16/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 лютого 2021 року смт. Софіївка

Суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
29 січня 2021 року до Софіївського районного суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на транспортний засіб ВАЗ 21063, реєстраційний номер НОМЕР_1 , накладений слідчим суддею Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 13.11.2020 в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000790 від 28.10.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
В обґрунтування вказаного клопотання ОСОБА_3 вказав, що він є законним користувачем вказаного автомобіля згідно нотаріально посвідченої довіреності від 23.12.2011 за р/№ 4620. Під час досудового розслідування у нього було вилучено даний автомобіль, який для цілей слідства був визнаний речовим доказом у вищевказаному кримінальному провадженні і який з моменту події ДТП до теперішнього часу перебуває на території автомобільної стоянки Софіївського ВП Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: смт. Софіївка вул. Карпенка 10А.
Наголосив, що згідно постанови слідчого від 31.12.2020 кримінальне провадження № 0000790 від 29.10.2020 закрито у зв`язку з відсутністю у його діях (водія ОСОБА_2 ) складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, однак посилаючись на те, що до цього часу питання про повернення йому даного автомобіля не вирішено, ОСОБА_2 просив скасувати арешт даного транспортного засобу.
Ознайомившись із клопотанням, суддя дійшов такого висновку.
Згідно висновків Великої Палати Верховного суду, висловлених у постанові під час розгляду справи № 727/2878/19 (провадження № 14-516цс19) від 30.06.2020 якщо арешт накладений за КПК України 2012 року на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року (постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2018 року у справі № 202/5044/17, від 28 листопада 2018 року у справі № 636/959/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 640/17552/16-ц, від 27 березня 2019 року у справі № 202/1452/18, від 11 вересня 2019 року у справі № 504/1306/15-ц).
Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року (далі КПК України). За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК України).
Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна. Згідно із ч. 3 ст. 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (ч. 4 ст. 174 КПК України).
Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України 2012 року, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.
Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.
На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (п.18 ч.1 ст.3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.
Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходом забезпечення кримінального провадження.
Крім того, ч. 2 ст. 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Постановою старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_4 від 31.12.2020 кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000790 від 29.10.2020 закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Ще раніше, в рамках вказаного кримінального провадження, за ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 13.11.2020 було накладено арешт на транспортний засіб марки ВАЗ 21063, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , заборонивши особам, у користуванні та володінні яких знаходиться вказаний автомобіль, відчуження, розпорядження та використання.
Відповідно до витягу з ЄРДР від 29.10.2020 досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000790 здійснюється місцем розташування якого є буд. АДРЕСА_1 , що відноситься до територіальної юрисдикції Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.
Згідно довіреності від 17.12.2011 посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_6 , який зареєстрований у реєстрі за № 4655 ОСОБА_7 уповноважив ОСОБА_8 користуватися та розпоряджатися автомобілем ВАЗ 21063, реєстраційний номер НОМЕР_1 . В подальшому згідно довіреності від 23.12.2011 посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_9 , яка зареєстрована у реєстрі за № 4620, ОСОБА_8 уповноважив ОСОБА_2 на керування даним транспортним засобом.
Як вбачається зі змісту клопотання, ОСОБА_2 звертається з питанням про скасування арешту не до слідчого судді, а саме до Софіївського районного суду, оскільки саме на території свофіївського району Дніпропетровської області було скоєноа ДТП та знаходиться арештований транспортний засіб, зокрема який зберігається на майданчику Софіївського ВП Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області.
Між тим, суддя вважає, що скасування арешту майна є похідним від арешту майна, тому клопотання про скасування арешту майна повинно бути подано до місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування до слідчого судді, який до цього здійснював судовий контроль за дотриманням прав і свобод осіб у вищевказаному кримінальному провадженні.
Кримінальне провадження № 0000790 від 29.10.2020 не перебуває і ніколи не перебувало на розгляді Софіївського районного суду Дніпропетровської області, а тому вирішувати питання про долю речових доказів у порядку ч. 9 ст. 100 КПК України даний суд можливості не має, слідчим суддею цього суду не здійснювався судовий контроль за дотриманням прав і свобод осіб у вищевказаному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим, дане клопотання як Софіївському районному суду так і слідчому судді цього суду не підсудне.
Таким чином, вирішення клопотання про скасування арешту майна відноситься до компетенції слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, яким за наданими до клопотання доказами є Слідче Управління ГУ НП в Дніпропетровській області.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу про що постановляє ухвалу.
З застосуванням аналогії вказаної норми і щодо розгляду клопотання про скасування арешту майна, суддя вважає за необхідне клопотання повернути заявнику, роз`яснивши йому право на звернення із ним до слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.
На підставі викладеного, керуючись ст. 34, 174, 309 КПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного на транспортний засіб у рамках кримінального провадження № 0000790 від 28.10.2020, повернути заявнику.
Роз`яснити заявнику про можливість звернення з даним клопотанням до слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.
Ухвала суду протягом семи днів з дня її оголошення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Софіївський районний суд Дніпропетровської області.
Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії цієї ухвали.

Суддя ОСОБА_1