Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7713/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13.07.2020 місто Київ
Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві, погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7, стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Полтава, громадянки України, з середньою спеціальною освітою, шлюб розірвано, має на утриманні неповнолітню дитину 2006 р.н., зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -
про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0001432 від 04.05.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий у кримінальному провадженні начальник відділення СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , як слідчий групи слідчих у кримінальному провадженні, звернулася до Подільського районного суду м.Києва з клопотанням, погодженим з процесуальним керівником - прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 121 КК України, з покладанням на підозрювану обов`язків.
Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м.Києві перебуває кримінальне провадження № 0001432, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.05.2020 приблизно о 20 год. 30 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходилась за власним місцем мешкання у квартирі АДРЕСА_2 разом із своїм співмешканцем ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з яким спільно вживали спиртні напої. На фоні алкогольного сп`яніння між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт на ґрунті ревнощів останнього. Під час сварки ОСОБА_7 почав впритул наближатися до ОСОБА_5 та висловлювати образи в адресу останньої. В цей час, 03.05.2020 приблизно о 20 год. 30 хв. у ОСОБА_5 , виник злочинний намір, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 . Реалізуючи свій умисел, перебуваючи на кухні, ОСОБА_5 схопила правою рукою зі столу кухонний ніж, та умисно нанесла ним удар в живіт ОСОБА_7 04.05.2020 приблизно о 11 год 30 хв, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер. Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинила умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, а саме вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України. У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України, яке є тяжким злочином та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 10 років. Відносно підозрюваної необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту оскільки, існують ризики передбачені ст.177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) незаконно впливати на потерпілого та свідків та іншу можливу потерпілу, яка на даний час встановлюються, а саме лікар швидкої медичної допомоги, у цьому ж кримінальному провадженні; 3) вчинятиме інші кримінальні правопорушення.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання за вказаними у ньому підставами, вказавши, що на думку органу досудового розслідування, відносно підозрюваної, з урахуванням даних про її особу, необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ще й тому, що вказаний запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам. Крім того, додав, що підозрювана намагалась ввести слідство в оману, чим ризики, передбачені ст. 177 КПК України стають актуальнішими.
Захисник в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання органу досудового розслідування, з огляду на необґрунтовану підозру. Зазначила, що її підзахисна працює, втім не офіційно, має на утриманні неповнолітню доньку, яку утримує самостійно. Зауважила, що ризики не доведені.
Підозрювана в судовому засіданні вину свою не визнала, заперечувала проти обрання відносно неї запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, просила суд врахувати її сімейний стан, та знаходження на утриманні неповнолітньої дитини та те, що вона неофіційно працює., чим і забезпечує утримання сім`ї.

Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.
СВ Подільського управління ГУ НП у м.Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001432, розпочатому 04.05.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за фактом того, що 04.05.2020 р. о 11:34 за адресою: АДРЕСА_3 виявлено труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з тілесним ушкодженням у вигляді колотої рани черевної порожнини, яка була отримана від невстановленої особи напередодні.
18.05.2020 р. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 119 КК України КК України.
09.07.2020 р. ОСОБА_5 було вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, де її дії, кваліфіковані за ч. 2 ст. 121 КК України.
Злочин, передбачений ч. 2 ст. 121 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відносяться до тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 10 років.
Відповідно до вимог ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Поряд з цим, положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.
Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.
Крім того, вимогами ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.
Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою розслідування кримінальної справи на підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або розвіяти підозру.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також ризиків, дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, що зазначені в ч. 1 цієї статті, є підставою для застосування до нього запобіжного заходу.
В порядку ст. 177 КПК України прокурором доведені та слідчим суддею встановлені ризики, що підозрювана ОСОБА_5 може ухилитись від виконання покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду,
- а також незаконно впливати на свідків.
Так, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винним у вчиненні інкримінованого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, є можливість призначення їй покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, що спонукатиме її до переховування від органів досудового розслідування та / або суду, а також вона може незаконно впливати на свідків,
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків.
Зазначені обставини у їх сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та незаконно впливати на свідків, які ще не всі допитані органом досудового розслідування.
Ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, на яке посилається сторона обвинувачення, не доведений й будуються стороною обвинувачення лише на припущенні, які слідчим суддею не можуть прийматися до уваги.
Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.
Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваної має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. ч. 1 - 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим ( ч. 6 ст. 181 КПК України) .
Суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Пунктом 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод визначено право заарештованого на розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження, таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.
Так, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує положення п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практику Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити, з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтвердити існування такого ризику.
З огляду на вищезазначені обставини, враховуючи поряд з цим, що підозрювана працює неофіційно, має постійне місце проживання у м. Києві, має на утриманні неповнолітню доньку, яку самостійно утримує, розлучена, слідчий суддя приходить до висновку, що цілодобовий домашній арешт є надмірним запобіжним заходом, а відтак, слід застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, що забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання останньою, покладених на неї процесуальних обов`язків.
Крім того, одночасно з цим, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 відповідні обов`язки.
Таким чином, клопотання сторони обвинувачення підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.131, 132, 176-179, 181, 193, 194, 196, 309,395 КПК України,-
У Х В А Л И В :
Клопотання органу досудового розслідування задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у визначений час в межах строку досудового розслідування.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:
1) не залишати місце свого постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , - у період доби з 21:00 год. кожного дня до 09.00 год. ранку наступної доби;
2) прибувати до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження) за першою вимогою на встановлений службовою особою час;
3) повідомляти слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання;
4) здати до відповідних державних органів на зберігання паспорт для виїзду за кордон;
5) утриматися у спілкуванні зі свідками.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання ухвали та порядок заміни запобіжного заходу.
Виконання ухвали доручити Подільського УП ГУ НП в місті Києві.
Копію ухвали скерувати начальнику Подільського УП ГУ НП в місті Києві та начальнику відділення СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_6 для виконання, прокурору для відома.
Копію ухвали вручити підозрюваному.
Ухвала підлягає негайному виконанню органом Національної поліції.
Строк дії ухвали по 18 липня 2020 р. включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1