УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , секретаря судового засідання ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0001066 від 16.11.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, в зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовується тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001066 від 16.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні ОСОБА_4 16.11.2020 затримано в порядку статті 208 КПК України та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний вчинив інкримінований злочин, який відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі.
У зв`язку з чим слідчий просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з огляду на наявність ризику, передбаченого ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, враховуючи, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на відсутність в нього джерела доходу, міцних соціальних зв`язків.

Слідчий посилається на те, що при обранні запобіжного заходу необхідно врахувати те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризику, передбаченому ст. 177 КПК України, та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Беручи до уваги викладене, а також дані про особу ОСОБА_4 , який офіційно не працевлаштований, відсутність у нього офіційно підтверджених міцних соціальних зв`язків, обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід з тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, вказав на те, що під час пригоди ОСОБА_4 перебував в стані алкогольного сп`яніння та після вчинення правопорушення з місця події поїхав.
Захисник та підозрюваний заперечували проти клопотання та просили застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з позбавлення волі, враховуючи, що ризик не обґрунтований, він визнає вину, буде сприяти слідству та не буде переховуватися.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, на які посилається слідчий, обґрунтовуючи доводи клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
В судовому засіданні встановлено, що Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001066 від 16.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні ОСОБА_4 16.11.2020 затримано в порядку статті 208 КПК України та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

З наданих матеріалів клопотання вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч.2 ст.286 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах та дослідженими суддею доказами.
Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження.

Таким чином, на даній стадії досудового розслідування слідчий суддя не оцінює надані фактичні дані на предмет їх належності та допустимості, проте наведені дані, враховуючи стадію досудового розслідування, свідчать про причетність ОСОБА_4 до події вказаного злочину, враховуючи наявні протоколи слідчих дій в сукупності з іншими документами, а також зважаючи на те, що слідчим суддею на даній стадії не вирішується питання про винуватість особи, а лише про її причетність до події інкримінованого злочину, враховуючи також те, що слідчому судді на даній стадії не надається всього об`єму доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Обговорюючи питання наявності зазначених у клопотанні ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення є цілком ймовірним.

Так, ОСОБА_4 є раніше не судимою особою, немає офіційного джерела доходу, згідно пояснень сторони захисту має на утриманні батьків пенсійного віку, слідчим суддею також враховано, що під час дорожньо-транспортної події він перебував в стані алкогольного сп`яніння та покинув місце пригоди, що може вказувати на наявність ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

В контексті практики Європейського суду з прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , його особу, поведінку після дорожньо-транспортної пригоди, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, вбачається за необхідне застосування до нього запобіжного заходу.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність органом досудового розслідування ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, а також про можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду особу підозрюваного, його кримінально-протиправну поведінку та стадію кримінального провадження.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Наведене вище свідчить про відсутність підстав для застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, у т.ч. вік, обставини вчинення злочину, кримінально-протиправну поведінку підозрюваного, стадію кримінального провадження, інші дані, що характеризують особу підозрюваного, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Таким чином, існують передбачені законом підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою в межах строку досудового розслідування до 60 днів, без визначення розміру застави, відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України, враховуючи, що кримінальне провадження здійснюється щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотаннязадовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, строком на 60 днів, терміном до 14 січня 2021 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1