Справа № 404/5719/20
Номер провадження 1-кс/404/1594/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2020 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області які не внесли відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання ними повідомлення про кримінальне правопорушення від 25.08.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся зі скаргою до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда про визнання протиправною бездіяльності посадових осіб Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області, які не внесли відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 25.08.2020 року; зобов`язати начальника Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 25.08.2020 року.

В обґрунтування скарги зазначає, що він звернувся з заявою до Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області, про те, що : 25.08.2020 року працівники Служби судової охорони перешкоджали у здійсненні ним адвокатської діяльності, тобто перевищили свої службові повноваження. Після звернення скаржника до суду відомості в ЄРДР не вносили, досудове розслідування не починали.

У судовому засіданні скаржник підтримав заявлені вимоги, просить їх задовольнити.

Слідчий з прокурором в судове засідання не з`явились, їх неявка не перешкоджає у вирішенні заявлених вимог.

25.08.2020 року до Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області звернувся з письмовою заявою адвокат ОСОБА_3 , що він 25.08.2020 року о 14 год. 00 хв. намагався потрапити до приміщення канцелярії Кіровоградського окружного адміністративного суду, де його незаконно зупинили працівники Служби судової охорони з метою проведення огляду особистих речей та документів.

На подану в поліцію заяву був виданий талон-повідомлення єдиного обліку, а заяву зареєстрували того ж дня в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області .

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. За змістом ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою для настання кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Згідно з ст. 10 КПК України не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Частина 2 статті 397 КК України передбачає відповідальність за вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці, вчинені службовою особою з використанням свого службового становища.

Об`єктом злочину є встановлений законом порядок здійснення правосуддя в частині забезпечення права особи на захист чи представлення її інтересів під час розгляду справи у суді, а також нормальна діяльність захисника чи представника особи. Потерпілими від цього злочину може бути захисник та представник особи.

Об`єктивна сторона злочину може характеризуватися діями або бездіяльністю і проявляється у: 1) вчиненні у будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи з надання правової допомоги; 2) порушенні встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці.

Склад розглядуваного злочину у першій його формі має місце тоді, коли вчинення зазначених перешкод: а) здійснюється щодо правомірної діяльності захисника чи представника особи; б) предметом такої діяльності є надання правової допомоги.

Вчинення в будь-якій формі незаконних перешкод означає створення перепон для здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи з надання правової допомоги шляхом застосування психічного чи фізичного насильства, підкупу, безпідставної відмови у наданні таким особам необхідних для виконання ними своїх повноважень документів чи іншої інформації, неправомірне позбавлення зазначених осіб права захищати особу чи представляти її інтереси в суді або у будь-який інший спосіб.

Порушення встановлених законом гарантій діяльності захисника чи представника особи, це будь-які протиправні дії, які, зокрема посягають на встановлений законом порядок запрошення чи призначення захисника або допуску представника особи до участі у справі, пов`язані з безпідставним усуненням їх від участі у справі, позбавляють їх можливості відповідно до закону реалізувати свої повноваження у повному обсязі.

Рішенням Вищої ради правосуддя затверджено Положення «Про Службу судової охорони» від 4 квітня 2019 року №1051/0/15/19, відповідно до якого служба судової охорони (Служба) визнається державним органом у системі правосуддя для забезпечення охорони та підтримання громадського порядку в судах, яка складається з центрального органу управління (Центральний апарат) та територіальних підрозділів (управлінь) Служби.

Відповідно до п. 14 вказаного положення: службі та її співробітникам для здійснення покладених на них повноважень, крім іншого надається право вимагати від осіб, які входять до приміщень суду, органів та установ системи правосуддя, пред`явлення документа, що посвідчує особу; перевіряти в осіб, які входять до приміщень суду, органів і установ системи правосуддя, документи, що посвідчують особу, та за наявності обґрунтованих підстав вважати, що перебування особи на об`єктах охорони створює загрозу безпеці суддів, працівників суду, об`єктів охорони, порушення громадського порядку, обмежувати допуск таких осіб до об`єктів охорони; здійснювати поверхневу перевірку осіб, які входять на об`єкти охорони, шляхом їх візуального огляду та огляду їх речей, проведення по поверхні вбрання осіб спеціальним приладом або засобом.

Крім того, спільним наказом Державної судової адміністрації України та Служби судової охорони від 30 січня 2020 року №43/61 Про затвердження Примірних правил пропуску осіб до будинків (приміщень) судів, органів та установ системи правосуддя затверджено правила пропуску осіб до приміщення суду. Так у п. п. 1. 10 вказаного положення передбачено, що контроль за здійсненням пропускного режиму покладається на начальника територіального управління (командирів підрозділів охорони) Служби, що здійснюють їх охорону, а також на голову, керівника апарату суду, які інформують начальника територіального управління (командирів підрозділів охорони) Служби про порушення вимог цих Правил працівниками Служби; п. п. 3. 11 передбачено, що відвідувачам суду забороняється проходити до службових приміщень суду, у тому числі до кабінетів, вхід до яких здійснюється через коридори загального користування. Вхід до вказаних приміщень дозволяється виключно за дозволом голови чи заступника голови суду, суддів, керівника чи заступника керівника апарату суду в залежності від мети візиту. Працівникам правоохоронних органів, адвокатам та іншим особам дозволено прохід поза межами участі у судових засіданнях; п. п. 3. 12 передбачено, що адвокати пропускаються за пред`явленням документа, що посвідчує особу адвоката. Під час здійснення пропуску адвокатів забороняється проводити огляд документів, пов`язаних із здійсненням адвокатської діяльності. У ході візуального огляду вмісту валіз, сумок, портфелів тощо в частині можливої наявності в них заборонених для пронесення предметів працівник Служби може застосовувати освітлювальний ліхтарик, не допускаючи при цьому безпосереднього контакту з такими документами.

Згідно з ч. 3 ст. 7 Правил адвокатської етики: адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству, тобто цим Правилам та Положенню.

Відповідно до ст. 42 Правил адвокатської етики: представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу.

Практика застосування ст. 8 Конвенції полягає у розмежуванні поняття огляду, в залежності від фактичних обставин, суб`єкта і його права на повагу до приватного життя, або професійної діяльності та від існування низки інших складових пов`язаних з необхідністю захисту суспільних відносин, зокрема заходів спрямованих на забезпечення громадської безпеки, яких уживають в публічних місцях. Такі публічні місця з особливим режимом перебування як слідчі ізолятори, суди, аеропорти, є місцями в яких відвідувач фактично погоджується на проведення огляду, обираючи цей вид професійної діяльності. Крім того, у нього є право вибору: не брати з собою особисті предмети або розраховувати на неминучі незначні тимчасові незручності.

Правила пропуску осіб до приміщень суду офіційно оприлюднені, розміщені на інформаційних стендах, ними керуються працівники судової охорони, використовуючи в своїй повсякденній роботі, з використанням метало-детектору і візуально оцінюючі зміст речей, які намагаються пронести відвідувачі державної установи.

Зі змісту заяви від 25.08.2020 року вбачається, що того ж дня о 14 год. 00 хв., працівник Служби судової охорони зупинив адвоката ОСОБА_3 при спробі потрапити в канцелярію Кіровоградського окружного адміністративного суду, крім того, міг бути проведений поверхневий огляд адвоката, що посвідчують здійснення ним адвокатської діяльності.

Разом з цим, заявник у поданій ним заяві не вказав обставин на підтвердження фактичних даних, які свідчать про вчинення працівником судової охорони кримінального правопорушення, не зазначено в чому полягає кримінальне правопорушення та сутність перешкод у здійсненні діяльності адвоката, не зазначено які протиправні вимоги до нього було застосовані працівниками служби судової охорони поза межами їх повноважень, або в порушення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Зміст повідомлення про кримінальне правопорушення, зазначені у скарзі доводи та пояснення скаржника, на які він посилався обґрунтовуючи необхідність внесення відомостей до ЄРДР не містять посилань про факти, або обставини, що свідчили б про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на вказане констатую відсутність підстав для внесення до ЄРДР відомостей про злочин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 306-307, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області щодо невнесення ними відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення від 25.08.2020 року, та зобов`язати внести такі відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1