Справа № 373/1657/20
У Х В А Л А

30 грудня 2020 року Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Переяслав клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого у кримінальному провадженні № 0000559 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Переяслав Київської області, непрацюючого, неодруженого, раніше судимого, з середньою освітою, без визначеного місця проживання на території України, останнє відоме місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185; ч. 3 ст. 185КК України.
Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , посилаючись на наявність ризиків у даному кримінальному провадженні, передбачених п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України. Зокрема, обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначив, що такий захід є необхідним у кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, він є неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів, офіційно не працює, не має постійного місця проживання, у нього відсутні будь-які соціальні зв`язки.
Обвинувачений ОСОБА_4 проти задоволення заявленого прокурором клопотання не заперечував з огляду відсутність у нього житла та роботи.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 не вбачала підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу та вважала, що тримання підзахисного під вартою, є виправданим, щонайменше, з огляду на інтерес самого підозрюваного.
Заслухавши думку учасників судового засідання, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Розділ ІІ КПК України передбачає порядок застосування запобіжного заходу; мету і підстави його застосування; обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу; вимоги до клопотання про застосування запобіжного заходу, порядок і строк його вручення обвинуваченому; строки розгляду такого клопотання судом; порядок розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу; вимоги до ухвали суду про застосування запобіжного заходу та строк її дії тощо.

Суд вважає, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України стороною обвинувачення надані докази обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим тяжких злочинів. Зокрема, до суду направлено обвинувальний акт, що є процесуальним рішенням, яким завершується досудове розслідування.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує прокурор, зокрема, ризик переховування від суду з огляду на тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у випадку доведеності його винуватості, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

У підготовчому судовому засіданні судом не встановлено будь-яких обставин, що вказували б на відсутність жодного ризику, який зазначений прокурором в клопотанні. Вагомість наявної обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення у поєднанні з тяжкістю покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, дає підстави вважати, що існує ризик вчинення особою дій щодо переховування від суду.

Відповідно до вимог ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: a) законне ув`язнення особи після засудження її компетентним судом; b) законний арешт або затримання особи за невиконання законного припису суду або для забезпечення виконання будь-якого обов`язку, встановленого законом; c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

При розгляді даного клопотання суд звертає увагу на такі чинники: особу обвинуваченого, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зав`язків, відсутність місця роботи, майновий стан тощо.

Зважаючи на законодавчо визначену мету заходів забезпечення кримінального провадження досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України), а також мету застосування запобіжного заходу забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від суду (ч. 1 ст. 177 КПК України), суд доходить висновку, що у даному кримінальному провадженні при обранні обвинуваченому запобіжного заходу має буди досягнута зазначена вище мета.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років. Він має незняті судимості за вчинення корисливих злочинів, що створює ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень.
Судом не встановлені будь-які соціальні зв`язки ОСОБА_4 , оскільки постійного місця проживання він не має, є безхатченком, одиноким та непрацюючим, нещодавно звільнився з місць позбавлення волі. А тому є підстави вважати, що з огляду на тяжкість кримінальних правопорушень, які йому інкримінуються, ОСОБА_4 може переховуватись від слідства та суду.
Отже, існують ризики, передбачені п.1 ч.1 ст. 177 та п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які з врахуванням особи обвинуваченого, дають підстави для висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання цим ризикам.
В силу п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Враховуючи вищевикладене в сукупності, суд вважає, що законодавчо визначені підстави для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою наявні та актуальні, а обрання саме такого виду запобіжного заходу є доцільним.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пунктом другим частини п`ятої статті 182 КПК України визначено розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином, суд приходить до висновку, що обвинуваченому слід визначити розмір застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб для досягнення мети в забезпеченні виконання ним, покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 9, 177, 194, 314, 315, 331 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 27 лютого 2021 року включно.
Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 40 540 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою на депозитний рахунок Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 обов`язок прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади в межах даного кримінального провадження.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з моменту оголошення.
Повний текст ухвали виготовлено 31 грудня 2020 року.

Суддя ОСОБА_1