печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання виконувача обов`язків прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, -

В С Т А Н О В И В :

10.11.2020 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання виконувача обов`язків прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке виявлене та вилучене під час проведення 05.11.2020 обшуку у будівлях власників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

11 листопада 2020 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вважає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000934 від 29.09.2020 за фактом примушування до виконання цивільно-правових зобов`язань, вчинене організованою групою, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 355 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період вересень-жовтень 2020 року організована група осіб, що здійснює свою діяльність на території України та складається із числа працівників суб`єктів господарської діяльності по наданню колекторських послуг «Миттєвий кредит «Монетка» та ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Інновація», керівником якої є ОСОБА_6 , та котрий, разом із членами організованої групи, здійснює діяльність направлену на примушування керівництва Державної міграційної служби України, зокрема голови - ОСОБА_7 , першого заступника голови - ОСОБА_8 , заступника голови ОСОБА_9 до негайного виконання цивільно-правових зобов`язань їх колишнього співробітника ОСОБА_10 , тобто вимога, з погрозою насильства над керівництвом Державної міграційної служби України та їх близькими родичами, виконати цивільно-правове зобов`язання та сплатити на рахунок ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Інновація» грошові кошти по кредиту ОСОБА_10 .

Допитаний як потерпілий ОСОБА_7 показав, що 24.09.2020 його абонентський номер, а також абонентські номери його заступників ОСОБА_8 та ОСОБА_9 було додано в групу створену в месенджері «Viber» та їм відправлені повідомлення про те, що їх колишній співробітник ОСОБА_10 взяв кредит, повернення якого вимагалося від ОСОБА_7 та його заступників, інакше будуть надходити погрози та здійснюватися тиск на останніх і їх родичів. У подальшому 05.10.2020 почали надходити дзвінки із різних номерів та від різних осіб, котрі вимагали повернення боргу, свої вислови супроводжували нецензурною лексикою та погрозами фізичного насильства над ОСОБА_7 та членами його родини. Крім того, почали надходити повідомлення у месенджері «Телеграмм», які містили фотографії дітей ОСОБА_7 та погрози в їх адресу, а також об`яву із фото колишньої дружини із принизливим змістом. Зміст повідомлень зводився до вимоги повернути борг ОСОБА_10 на користь компанії «Монетка», інакше погрожували розмістити серед колег, родичів та однокласників ОСОБА_7 непристойну інформацію про членів його родини, почали погрожувати його дітям. При цьому продовжували надходити дзвінки під час яких особи вимагали повернення кредиту та погрожували викраденням та заподіянням смерті дітей ОСОБА_7 . На питання ОСОБА_7 щодо можливості погашення боргу, в месенджері «Телеграмм» йому було надіслано повідомлення із реквізитами ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Інновація», код 41146462 із номером рахунку, відкритого в АТ КБ «Приватбанк» та призначенням платежу в рахунок погашення кредиту ОСОБА_10 .

Аналогічні за змістом покази надали допитані у якості свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , зокрема щодо надходження дзвінків їм та їх близьким, висловленням погроз у разі несплати боргу ОСОБА_10 .

Згідно інформації ДКР НП України, яка надійшла за результатами виконання доручення ГСУ НП України від 30.09.2020 № 30432кл/24/9/1-2020 та проведеним допитом свідка встановлено, що діяльністю організованої групи осіб, направленою на примушування до виконання цивільно-правових зобов`язань з погрозою насильства, керує керівник ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Інновація» () ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 . Крім того встановлено, що ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Інновація» () зареєстрована за адресою: м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 4, офіс 520, однак фактично здійснює свою діяльність за іншими адресами. Зокрема встановлено адреси здійснення протиправної діяльності, тобто місця фактичної діяльності офіси колекторської компанії «Монетка» ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Інновація», де організовано та здійснюється протиправна діяльність осіб, котрі маючи персональні дані осіб, з застосуванням морального тиску та погроз, вимагаючи негайної сплати неіснуючих боргів або погашення такого боргу працівниками ДМС, які нібито виступили поручителями для третіх осіб на момент оформлення позики. Вказані особи здійснюють свою діяльність приховано, вдаються до конспіративних методів, часто змінюють номери мобільних телефонів, адреси розташування офісів змінюють та не реєструють як юридичні адреси діяльності ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Інновація». Зокрема за адресою: АДРЕСА_1 , розташовано один із таких офісів.

У період з 05.11.2020 по 06.11.2020 на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва від 29.10.2020 проведено обшук будівель власників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було вилучено: дві камери відеоспостереження Dahua technology s/n5401308PAJ097EI та s/n4E07458PAG586CC; бланк паспорта Uniunea Europeana Romanik; оснастки до рельєфної печатки Shiny 10 шт.; печатки, штампи та факсимільні підписи на іноземній мові, на українській мові приватного нотаріуса, перекладача на російській мові ЗАГС 78 шт.; відтиски печаток установ та організацій у 264 конвертах; папки із документами 34 шт.; папки із документами 11 шт.; папки 2 шт. та 1 файл з документами.

Прокурор вказує, що з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні та заявлених у подальшому потерпілими цивільних позовів, а також запобігання можливості приховування, псування, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що 06.11.2020 вилучені речі визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання виконувача обов`язків прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке виявлене та вилучене під час проведення 05.11.2020 обшуку у будівлях власників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема на наступне майно:
- дві камери відеоспостереження Dahua technology s/n5401308PAJ097EI та s/n4E07458PAG586CC;
- бланк паспорта Uniunea Europeana Romanik;
- оснастки до рельєфної печатки Shiny 10 шт.;
- печатки, штампи та факсимільні підписи на іноземній мові, на українській мові приватного нотаріуса, перекладача на російській мові ЗАГС 78 шт.;
- відтиски печаток установ та організацій у 264 конвертах;
- папки із документами 34 шт.;
- папки із документами 11 шт.;
- папки 2 шт. та 1 файл з документами.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1