УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.11.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання про арешт майна,
подане інспектором СД Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 ,

погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 ,

у кримінальному провадженні № 0000116 від 21.10.2020 року, за ознаками кримінальних проступків, передбачених ч.1 ст. 358 КК України та додані до клопотання матеріали,

в с т а н о в и в:

І. Суть клопотання
У клопотанні, яке надійшло слідчому судді 13.11.2020, інспектор сектору дізнання просить накласти арешт на запрошення в кількості 4 шт, вилучені 12.11.2020 під час огляду місця події у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , тимчасово позбавивши власників майна - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , моб.тел. НОМЕР_1 ; ОСОБА_6 (адреса та м.т. відсутні); ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає у АДРЕСА_2 (м.т. НОМЕР_2 ) та ОСОБА_8 (адреса та м.т. відсутні), можливості відчуження та розпорядження вказаним майном.

Як зазначено у клопотанні, у провадженні Житомирського РВП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000116, що зареєстроване за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.
Мотивуючи клопотання, інспектор сектору дізнання вказав, що як встановлено досудовим розслідуванням, 21.10.2020 о 16:50 год до ч/ч Житомирського РВП надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_3 про те, що в АДРЕСА_3 , невідомі особи, в кількості 3 чоловік не маючи місця реєстрації та фактично не проживаючи на території Оліївської сільської ради Житомирського району зареєстрували заяви про визначення місця голосування в представництві Державного реєстру виборців в приміщенні Житомирської РДА, що розташована за адресою: м.Житомир, вул.Лесі Українки, 1.

12.11.2020 під час проведення огляду місця події за адресою: м.Житомир, вулиця Покровська 88, в службовому кабінеті, у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вилучено запрошення в кількості 4 шт, на ім`я ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Обґрунтовуючи клопотання, інспектор сектору дізнання посилається на те, що вказане майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою їх збереження необхідно накласти арешт, оскільки не накладення арешту призведе до знищення та втрати слідів злочину, його пошкодження, псування та знищення або передача, відчуження третім особам, що не дасть можливості провести під час досудового розслідування відповідні експертизи.
Клопотання існпектор сектору дізнання просив провести без участі особи, у володінні якої знаходиться майно, з метою забезпечення арешту майна. Також, просив розглянути клопотання без його участі.

ІІ. Процедура та позиції сторін
В судове засідання прокурор Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Розгляд клопотання проведено за відсутності особи, у володінні якої перебували зазначені у клопотанні речі та осіб, на імена яких зазначені у запрошеннях, з метою забезпечення арешту майна, а також, враховуючи, що у відповідності до приписів ст.174 КПК України, власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, у разі якщо вважатимуть свої права порушеними.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство
Згідно з приписами ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.
У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч.2 ст.170 КПК України).
Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України вилучені вищевказані речі вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000116, що зареєстроване за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.
Постановою інспектора СД Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області від 12.11.2020 вказане в клопотанні майно було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000116 від 21.10.2020.
З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що запрошення в кількості 4 шт, що належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , є речовими доказами, з метою збереження яких необхідно накласти арешт, оскільки не накладення арешту призведе до знищення та втрати слідів злочину, пошкодження майна, його псування та знищення або передачі, відчуження третім особам, що не дасть можливості провести під час досудового розслідування відповідні судові експертизи.
Таким чином, є підтвердженими підстави, передбачені ст.170, 171 КПК України для задоволення клопотання, а відтак слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання пркурора та накласти арешт на вказане у клопотанні майно.
Керуючись статтями 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на запрошення в кількості 4 шт, вилучені під час огляду місця події у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на ім`я ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , тимчасово позбавивши власників майна - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , можливості відчуження та розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1