У Х В А Л А

16.01.2021 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

суддя - ОСОБА_2

суддя - ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5

представника потерпілого ОСОБА_6 ОСОБА_7

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10

обвинувачених - ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Біла Церква кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000643 від 10 серпня 2020 року, відносно

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Фастівка Білоцерківського району Київської області, українця, громадянина України, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.3 ст.146, ст.340 КК України, та

ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт Андрушівка Житомирської області, українця, громадянина України, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених, п.3, п.12 ч.2 ст. 115, ч.2 ст.127, ч.3 ст.146, ч.1 ст.255, ст.340, ч.ч.4,5 ст.27 ч.1 ст.366, ч.4 ст.358, КК України, -

У С Т А Н О В И В:

1. Стислий опис руху провадження.

29.12.2020 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 10.08.2020 за №000643.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30.12.2020 призначено підготовче судове засідання на 11.01.2021.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13.01.2021 задоволено заяву захисника ОСОБА_10 про відвід головуючого по справі судді ОСОБА_13 ..

Прокурором 11 січня 2021 року через канцелярію Бориспільського міськрайонного суду Київської області подані клопотання про обрання обвинуваченим ОСОБА_11 та ОСОБА_12 запобіжних заходів у виді тримання під вартою.

Поданням голови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14.01.2021 кримінальне провадження №000643 від 10.08.2020 направлено до Київського апеляційного суду для вирішення питання про направлення до іншого суду.

За результатами розгляду подання голови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14.01.2021, ухвалою Київського апеляційного суду від 15.01.2021 підсудність у кримінальному провадженні визначена за Білоцерківським міськрайонним судом Київської області та того ж дня з Київського апеляційного суду до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 10.08.2020 за №000643.

За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2021 відповідно до ст. 35 КПК України для розгляду даного кримінального провадження визначено колегію суддів Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15.01.2021 призначено підготовче судове засідання на 16.01.2021.

У підготовче судове засідання не з`явились потерпілий ОСОБА_14 , його представник адвокат ОСОБА_15 , потерпілий ОСОБА_6 , потерпілий ОСОБА_16 , та його представник - адвокат ОСОБА_17 , повідомлені про дату, час та місце розгляду справи належним чином, подали до суду заяви про проведення розгляду підготовчого судового засідання у їх відсутність.

У підготовче судове засідання не з`явився захисник обвинуваченого ОСОБА_18 адвокат ОСОБА_19 , який повідомлений про дату, час та місце розгляду справи засобами електронного зв`язку 15.01.2021, подав до суду заяву про перенесення слухання по справі, у зв`язку із неможливістю прибути на вказаний розгляд.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.01.2021 призначено адвокатів на окрему процесуальну дію для здійснення захисту за призначенням обвинуваченим ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.01.2021 відмовлено у задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_11 про відвід прокурора.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.01.2021 відмовлено у задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_12 адвоката ОСОБА_10 про відвід колегії суддів.

ІІ. Позиції учасників підготовчого судового засідання щодо можливості призначення судового розгляду, клопотання про обрання (продовження) запобіжного заходу, клопотання про залишення клопотань про обрання (продовження) запобіжного заходу без розгляду, клопотання про відмову в задоволенні клопотань прокурора про обрання (продовження) запобіжного заходу.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 просила відкласти підготовче судове засідання, у зв`язку із неявкою захисника ОСОБА_19 , а також розглянути питання обрання запобіжних заходів відносно ОСОБА_11 та ОСОБА_12 без визначення розміру застави, оскільки обвинувальний акт тільки отриманий судом та провадження перебуває на стадії підготовчого судового засідання, судовий розгляд вказаного провадження на даний час фактично не розпочато, а строк дії обраних запобіжних заходів у виді тримання під вартою обвинуваченим закінчується, посилаючись на вагомість доказів вчинення обвинуваченими особливо тяжких та тяжких насильницьких злочинів, наявних ризиків їх ухилення від суду, впливу на свідків і потерпілих, вчинення перешкод до встановлення об`єктивної істини в інший спосіб просила обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів кожному. У клопотаннях прокурор посилається на обґрунтованість пред`явленого ОСОБА_11 обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ст. 340 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ст. 340, п. п. 3, 12 ч. 2 ст. 115, ч. ч. 4, 5 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 358 КК України, а також зазначає, що менш суворі запобіжні заходи не є достатніми для запобігання вказаним ризикам.

Представник потерпілого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 у підготовчому судовому засіданні також просила відкласти підготовче засідання у зв`язку із неявкою захисника ОСОБА_19 , підтримала думку прокурора щодо задоволення клопотань про обрання запобіжних заходів у виді тримання під вартою двом обвинуваченим.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_12 адвокат ОСОБА_10 у підготовчому судовому засіданні просив відкласти підготовче засідання на іншу дату, виконавши вимоги ч.2 ст.314 КПК України, заявив клопотання про залишення без розгляду двох клопотань прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з підстав їхнього розгляду не у процесуальний спосіб, який визначений для підготовчого судового засідання згідно положень ст.315 КПК України, а також зазначив, що вказані клопотання не адресовані для розгляду до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, а тому не підлягають розгляду.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_12 адвокат ОСОБА_8 у підготовчому судовому засіданні також просив відкласти підготовче засідання, виконавши вимоги ч.2 ст.314 КПК України, заявив клопотання про відмову в задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказав на відсутність доказів обґрунтованого обвинувачення, заявлених ризиків, вважає долучені копії матеріалів кримінального провадження, як додатки до клопотання про застосування запобіжного заходу приєднанні в супереч приписам ст.291 КПК України, а також зазначив, що вказані клопотання не адресовані для розгляду до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

Призначений захисник обвинуваченого ОСОБА_11 адвокат ОСОБА_9 у підготовчому судовому засіданні також просила відкласти підготовче засідання до приїзду адвоката ОСОБА_19 , заявила клопотання про відмову в задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказала на відсутність доказів обґрунтованого обвинувачення та заявлених ризиків, вважала, що у зв`язку із закінченням строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_11 - 21.01.2021, у невідкладності залучення її, як адвоката для окремої процесуальної дії не було підстав.

ІІІ. Мотиви суду з питань, передбачених ч. 3 ст. 314 КПК України.

Заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, питання, щодо можливості призначення судового розгляду кримінального провадження, які визначені ч.3 ст.314 КПК України, судом не вирішувались, у зв`язку із неявкою в підготовче судове засідання обов`язкового учасника провадження захисника обвинуваченого ОСОБА_11 - адвоката ОСОБА_19 , що узгоджується з положеннями ч.1 ст.324 КПК України.

ІV. Мотиви суду щодо клопотання прокурора про обрання (продовження) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, клопотання захисника щодо залишення клопотань про обрання (продовження) запобіжного заходу без розгляду, клопотання про відмову в задоволенні клопотань прокурора про обрання (продовження) запобіжного заходу.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. При цьому, положення третього речення ч. 3 ст. 315 КПК України щодо автоматичного продовження строку тримання під вартою чи домашнього арешту без наявності відповідних клопотань учасників кримінального провадження рішенням Конституційного суду України № 1-р/2017 від 23.11.2017 року визнано неконституційним. Конституційний Суд України виходить з того, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. У вказаному рішенні зазначено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який обмежує гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, може бути застосований судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.

З урахуванням вказаного, суд відмічає, що застосування строків тримання під вартою згідно норм діючого кримінального процесуального законодавства передбачено: 1) слідчим суддею під час досудового розслідування (ст.ст. 197, 199 КПК України); 2) судом під час саме судового розгляду (ст.ст. 315, 331 КПК України). Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Заявлені прокурором клопотання про обрання запобіжних заходів у виді тримання обвинувачених ОСОБА_11 та ОСОБА_12 під вартою за процесуальним змістом і формою відповідають вимогам ст. 184 КПК України.

З дотриманням ч. 2 ст. 184 КПК України клопотання направлялись до ДУ «Київський слідчий ізолятор» 05.01.2021 для вручення обвинуваченому ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , однак останні відмовились їх отримувати, що підтверджується актами про відмову отримати кореспонденцію. (а.с. 235 Т.2, а.с.202 Т.3)., а їх захисникам на офіційні електронні пошти 10.01.2021.

Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження

ст. 194 КПК України визначає: існування обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Суд, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_11 інкримінованих кримінальних правопорушень за ознаками ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ст. 340 КК України, та ОСОБА_12 за ознаками ч.1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ст. 340, п. п. 3, 12 ч. 2 ст. 115, ч. ч. 4, 5 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 358 КК України - враховує положення статей 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини. На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченими інкримінованого кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Таким чином, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність обвинувачених до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо них запобіжного заходу з огляду потреб судового розслідування.

Щодо заявлених ризиків, передбачених ст.177 КПК України та не можливістю застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого ОСОБА_11 , суд зазначає.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто обвинувачений без застосування до нього запобіжного заходу зможе переховуватися від суду. Так, ОСОБА_11 обвинувачується у вчиненні злочинів, у тому числі особливо тяжкого, насильницьких, за попередньою змовою у складі групи осіб, частина з яких дотепер не встановлена, а значна частина учасників активно переховується від органів досудового розслідування та суду, що зумовлює підвищені ризики невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, як з метою уникнення власної кримінальної відповідальності, так і сприяння в уникненні такої відповідальності іншими учасниками злочину, без обмеження себе для цього в жодних, у тому числі протиправних, засобах (ризик змови). 28.02.2020 року ОСОБА_11 було оголошено в розшук, у зв`язку із переховуванням його від органу досудового розслідування та 12.03.2020 затримано. Зазначені ризики є суттєвими і їм неможливо запобігти у разі застосування до ОСОБА_11 будь-яких інших запобіжних заходів, що не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях обвинуваченого, крім тримання під вартою. Вказане свідчить, що обвинувачений, перебуваючи на волі зможе залишити місце проживання та, ймовірніше за все, прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченим не будуть вживатися перешкоди у відправленні правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, - судом не встановлено.

При наданні оцінки ступеню ризику, передбаченого п. 2, 3 , 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує, що згідно п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Яжинський проти Польщі» ризик незаконного впливу обвинуваченого особисто на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу. Характер та обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_11 , характеризують його як особу із зв`язком у кримінальному середовищі, здатну до протидії судовому провадженню шляхом впливу на свідків, фальсифікації доказів причетності тої чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, в даному випадку слід врахувати також ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесу здійснення правосуддя, оскільки, володіючи відомостями щодо свідків, обвинувачений зможе вплинути на них з метою схиляння до відмови від показів взагалі. Суд з огляду на вказане, з урахуванням, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_11 та ОСОБА_12 наразі лише призначений до розгляду, - вважає, що ризик прийняття обвинуваченим спроб незаконного впливу на свідків, які безпосередньо перед судом не допитані, з метою переконання або змушення останніх надати покази в вигідному для нього аспекті є реальним.

Перевіряючи наявність законних підстав вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою буде достатнім для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження, судом, відповідно до ст. 178 КПК України, оцінено в сукупності фактори, пов`язані з характером особи обвинуваченого, моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, особистими та соціальними обставинами його життя, сімейними зв`язками та зв`язками з суспільством. Так, судом враховано, що:

1) за способом життя та економічним становищем: обвинувачений до затримання не працював, не мав постійного джерела доходу в період часу з 2014-2019, суспільно-корисною працею не займався, раніше не судимий;

2) за віком: обвинувачений є повнолітнім, тому має повну кримінально-процесуальну дієздатність;

3) за станом здоров`я: обвинувачений є працездатним, молодого віку, відсутні відомості про наявність захворювань у обвинуваченого, які унеможливлюють застосування до нього попереднього ув`язнення, відсутні скарги про неналежні умови його перебування або лікування, у разі виникнення в цьому потреби, в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор»;

Вказані обставини, за переконанням суду, мають бути оцінені як такі, що жодним чином не будуть стримуючими факторами для вживання обвинуваченим перешкод запобігання відправлення правосуддя в спосіб неявки в судові засідання та для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження. В зв`язку з чим, жодний інший вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_11 у кримінальному провадженні.

Щодо заявлених ризиків, передбачених ст.177 КПК України та не можливістю застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого ОСОБА_12 , суд зазначає.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто обвинувачений без застосування до нього запобіжного заходу зможе переховуватися від суду. Так, ОСОБА_12 обвинувачується у вчиненні злочинів, у тому числі особливо тяжкого, насильницьких, за попередньою змовою у складі групи осіб, частина з яких дотепер не встановлена, а значна частина учасників активно переховується від органів досудового розслідування та суду, що зумовлює підвищені ризики невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків як з метою уникнення власної кримінальної відповідальності, так і сприяння в уникненні такої відповідальності іншими учасниками злочину, без обмеження себе для цього в жодних, у тому числі протиправних засобах (ризик змови). 17.04.2014 року ОСОБА_12 було оголошено в міжнародний розшук та лише 10.03.2020 затримано, оскільки останній вдавався до неправомірних заходів шляхом використання паспорту громадянина України для виїзду за кордон, в якому зазначені анкетні дані іншої особи. Зазначені ризики є суттєвими і їм неможливо запобігти у разі застосування до ОСОБА_12 будь-яких інших запобіжних заходів, що не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях обвинуваченого, крім тримання під вартою. Вказане свідчить, що обвинувачений, перебуваючи на волі зможе залишити місце проживання та, ймовірніше за все, прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченим не будуть вживатися перешкоди у відправленню правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, - судом не встановлено.

При наданні оцінки ступеню ризику, передбаченого п. 2, 3 , 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує, що згідно п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Яжинський проти Польщі» ризик незаконного впливу обвинуваченого особисто на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу. Характер та обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_12 , характеризують його як особу із зв`язком у кримінальному середовищі, здатну до протидії судовому провадженню шляхом впливу на свідків, підробки будь яких документів, фальсифікації доказів причетності тої чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, в даному випадку слід врахувати також ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесу здійснення правосуддя, оскільки, володіючи відомостями щодо свідків, обвинувачений зможе вплинути на них з метою схиляння до відмови від показів взагалі. Суд з огляду на вказане, з урахуванням, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_11 та ОСОБА_12 наразі лише призначений до розгляду, - вважає, що ризик прийняття обвинуваченим спроб незаконного впливу на свідків, які безпосередньо перед судом не допитані, з метою переконання або змушення останніх надати покази в вигідному для нього аспекті є реальним.

Перевіряючи наявність законних підстав вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою буде достатнім для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, оцінено в сукупності фактори, пов`язані з характером особи обвинуваченого, моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, особистими та соціальними обставини його життя, сімейними зв`язками та зв`язками з суспільством. Так, судом враховано, що:

1) за способом життя та економічним становищем: обвинувачений до затримання не працював, не мав постійного джерела доходу, востаннє отримував дохід в 2014 році від ДП «Спиртової та лікеро-горілчаної промисловості «Укрспирт»», суспільно-корисною працею не займався, раніше не судимого;

2) за віком: обвинувачений є повнолітнім, тому має повну кримінально-процесуальну дієздатність;

3) за станом здоров`я: працездатним, молодого віку, відсутні відомості про наявність захворювань у обвинуваченого, які унеможливлюють застосування до нього попереднього ув`язнення, відсутні скарги про неналежні умови його перебування або лікування, у разі виникнення в цьому потреби, в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор»;

Вказані обставини, за переконанням суду, мають бути оцінені як такі, що жодним чином не будуть стримуючими факторами для вживання обвинуваченим перешкод запобігання відправлення правосуддя в спосіб неявки в судові засідання та для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження. В зв`язку з чим, жодний інший вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_12 у кримінальному провадженні.

На підставі п.п. 1,2 ч.4 ст.183 КПК України, суд, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, на даному етапі судового провадження вважає неможливим визначити розмір застави щодо обвинувачених ОСОБА_11 та ОСОБА_12 у зв`язку з обвинуваченням останніх у вчиненні кримінальних правопорушень із застосуванням насильства.

У зв`язку із доведенням підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження в порядку ст.194 КПК України, колегія суддів вважає за можливе відмовити у клопотаннях захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_9 про відмову в задоволенні клопотань прокурора про обрання запобіжних заходів обвинуваченим ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів

З приводу посилання захисника обвинуваченого ОСОБА_12 адвоката ОСОБА_8 щодо неможливості долучення до клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в якості додатків копій матеріалів кримінального провадження, колегія суддів звертає увагу на хибність таких тверджень з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (стаття 22 цього Кодексу) та диспозитивність (стаття 26 цього Кодексу).

Ч.3 ст. 315 КПК України, встановлює порядок розгляду судом клопотань про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження на підготовчому судовому засіданні на підставі правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Водночас, згідно ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Системний аналіз ч.4 ст. 291 КПК України, свідчить, що це положення забороняє до початку судового розгляду надавати суду разом з обвинувальним актом документи на підтвердження винуватості особи, а не наявності або відсутності ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Така позиція додатково підтверджується положеннями ст.198 КПК України, відповідно до якої висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Колегія суддів враховує, що наведені положення ст.132,198 КПК України, містять посилання не тільки на поняття «слідчий суддя», а й «суд».

З наведеного вбачається обов`язок прокурора надати суду разом з клопотанням про обрання (подовження) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою будь-які докази існування обставин, на які посилається прокурор, без будь-якої шкоди для завдань кримінального провадження.

З приводу посилання захисників обвинуваченого ОСОБА_12 адвоката ОСОБА_8 та адвоката ОСОБА_10 щодо неможливості розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку з тим, що вказане клопотання не адресовано до належного суду, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Згідно вимог ч. 1 ст. 32 КПК України, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Як вбачається з матеріалів судової справи, що надійшли до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, 29.12.2020 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 10.08.2020 за №000643.

В подальшому, поданням голови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14.01.2021 кримінальне провадження №000643 від 10.08.2020 направлено до Київського апеляційного суду для вирішення питання про направлення до іншого суду, за результатами розгляду якого ухвалою Київського апеляційного суду від 15.01.2021 підсудність у кримінальному провадженні визначена за Білоцерківським міськрайонним судом Київської області.

Окрім того, прокурором 11 січня 2021 року, тобто до моменту визначення іншого суду, який буде розглядати кримінальне провадження, через канцелярію Бориспільського міськрайонного суду Київської області подані клопотання про обрання обвинуваченим ОСОБА_11 та ОСОБА_12 запобіжних заходів у виді тримання під вартою, які в подальшому були приєднані до обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 10.08.2020 за №000643 для їх спільного розгляду.

Згідно п. 24 ст. 3 КПК України, судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Системне тлумачення ст. 314 КПК України передбачає, що початком судового провадження є отримання судом першої інстанції обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності.

Як вбачається з загального порядку здійснення судового провадження, клопотання учасників судового провадження, які надходять до суду в ході судового розгляду кримінального провадження, розглядаються безпосередньо під час судового розгляду та не підлягають окремому розгляду.

Положеннями ч. 3 ст. 315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Таким чином, на розгляд Білоцерківського міськрайонного суду надійшов обвинувальний акт та клопотання про обрання запобіжного заходу, які були адресовані Бориспільському міськрайонному суду Київської області, а в подальшому були скеровані до іншого суду в порядку ст. 34 КПК України, а тому клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченим нерозривно пов`язане з розглядом обвинувального акту у підготовчому судовому засіданні та не потребувало окремого скерування на адресу іншого суду, визначеного відповідно до ст. 34 КПК України.

З викладеного вбачається, що порушення процесуального законодавства відсутні, оскільки рішення про направлення процесуальних документів для розгляду іншим судом вчинене відповідно до норм чинного кримінального процесуального законодавства.

З приводу посилання захисника обвинуваченого ОСОБА_12 адвоката ОСОБА_10 щодо залишення без розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку з тим, що вказані клопотання розглянуто у не процесуальний спосіб, колегія суддів зазначає наступне.

Підготовче судове засідання у кримінальному провадженні було призначене на 16.01.2021 на 10 годину 00 хвилин. На вказаний час у судове засідання не з`явилися захисники обвинуваченого ОСОБА_12 адвокат ОСОБА_10 , адвокат ОСОБА_8 та захисник обвинуваченого ОСОБА_18 адвокат ОСОБА_19 , що перешкоджало проведенню підготовчого судового засідання та розгляду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У зв`язку з цим, ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.01.2021 призначено адвокатів на окрему процесуальну дію розгляду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, для здійснення захисту за призначенням обвинуваченим ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Після прибуття захисників ОСОБА_9 та ОСОБА_20 , останній припинив свої повноваження, у зв`язку із тим, що на підготовче судове засідання з`явився захисник обвинуваченого ОСОБА_12 адвокат ОСОБА_8 , а захисником ОСОБА_9 було заявлено усне клопотання про необхідність надання часу для ознайомлення з матеріалами поданого клопотання про обрання запобіжного заходу, у зв`язку з чим судом повторно відкладено судове засідання.

В подальшому, після надання захиснику ОСОБА_9 необхідного часу для підготовки до розгляду клопотання та продовження судового засідання, до суду прибув захисник ОСОБА_10 , якому, відповідно до норм КПК України роз`яснено його права, та з`ясовано його думку щодо питань, які вже вирішувались судом під час проведення підготовчого судового засідання в цей день, зокрема щодо можливості проведення підготовчого судового засідання. Після з`ясування думки захисника ОСОБА_10 , яка була аналогічна позиціям інших учасників, судом прийняте рішення про неможливість подальшого проведення підготовчого судового засідання та вирішення питань, передбачених ст. 314 КПК України.

При цьому, на час встановлення підстав для відкладення підготовчого судового засідання, на розгляді суду вже перебувало раніше подане клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу, у зв`язку з чим, судом поставлено на розгляд вказане клопотання прокурора та заслухані думки учасників процесу щодо нього.

Таким чином, суд, діючи виключно в межах наданих законом повноважень та визначеного законом кола питань, які вирішуються в ході підготовчого судового засідання, заслухавши думки сторін щодо їх вирішення, прийняв рішення про неможливість подальшого розгляду питань, визначених ч. 3 ст. 314 КПК України за наявного складу учасників у зв`язку з небажанням обвинуваченого проводити судове засідання за відсутності його захисника. В той же час, враховуючи положення ст. 315 КПК України та відсутність перешкод до розгляду вказаного клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченим за участі сторін процесу, які з`явились в судове засідання, судом було поставлене на обговорення питання застосування запобіжного заходу, яке в подальшому вирішене ухвалою суду.

Таким чином, судом дотримані вимоги КПК України в частині проведення підготовчого судового засідання та кола питань, які підлягають вирішенню під час його проведення.

Одночасно, колегія суддів зазначає про те, що судом було оголошено про закриття судового засідання безпосередньо після оголошення короткого тексту судового рішення, а тому розгляд клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу відбувався у належний процесуальний спосіб та в порядку, визначеному кримінальним процесуальним кодексом України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 184, 314, 315, 324, 367, 369, 370, 371, 372, 376, 392,393,395 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відкласти підготовче судове засідання у кримінальному провадженні №0000643, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.08.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ст. 340 КК України та ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ст. 340, п. п. 3, 12 ч. 2 ст. 115, ч. ч. 4, 5 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 358 КК України на 15 год. 00 хв. 18 лютого 2021 року .

Клопотання старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - начальника третього відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,- задовольнити.

Обрати ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Фастівка Білоцерківського району Київської області, українця, громадянина України, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 16.03.2021 включно без визначення розміру застави.

Клопотання старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - начальника третього відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити.

Обрати ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт Андрушівка Житомирської області, українця, громадянина України, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 16.03.2021 включно без визначення розміру застави.

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_10 про залишення клопотань прокурора щодо обрання запобіжних заходів обвинуваченим без розгляду відмовити.

В задоволенні клопотань захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , обвинувачених про відмову в задоволенні клопотань прокурора відмовити.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченим, захисникам та направити для виконання до Державної Установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 21 січня 2021 року о 12 год. 00 хв.

Головуючий ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3