Справа № 991/2315/20
Провадження1-кс/991/2364/20
17 березня 2020 року м.Київ
Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність заступника Генерального прокурора керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) за заявою про вчинене кримінальне правопорушення,
16 березня 2020 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_2 (далі скаржника), у якій скаржник просить зобов`язати заступника Генерального прокурора керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 внести до ЄРДР та розпочати розслідування відомостей за ст.366-1 КК України на підставі заяви скаржника від 2 березня 2020 року. Скаржник також просить поновити строк на оскарження бездіяльності прокурора.
Скаржник у заяві зазначив, що ОСОБА_4 , будучи суб`єктом декларування 20.10.2017 та 23.03.2018 подав до НАЗК завідомо неправдиві відомості у декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави.
Слідча суддя розглянула матеріали скарги та документи, що її обґрунтовують.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), параграфом 1, ст. 303-308 КПК України.
Слідча суддя встановлює, чи скарга відповідає вимогам процесуального закону. Для цього необхідно встановити, чи 1) скарга була подана особою, що має право подавати скаргу, 2) скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (підсудна цьому суду), 3) подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України, а також 4) оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, яка підлягає оскарженню (тобто, належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК України).
Чи скарга була подана особою, що має право подавати скаргу
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України заявник, потерпілий, його представник чи законний представник, підозрюваний, його захисник чи законний представник, володілець тимчасово вилученого майна може оскаржити на досудовому провадженні бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у, зокрема, у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Скарга була подана ОСОБА_2 , який подав до офісу Генерального прокурора заяву про вчинене кримінальне правопорушення за ознаками статті 366-1 Кримінального кодексу України (КК України). Таким чином, він є заявником, а тому слідча суддя приходить до висновку, що скарга подана особою, що має право подавати скаргу.
Чи скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (підсудна цьому суду)
Відповідно до вимог ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду розглядаються слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу. Скарга має бути розглянута не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.
Відповідно до положень ст. 331 Кримінального процесуального кодексу України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 2062, 209, 211, 3661 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
Скаржник подав скаргу на бездіяльність заступника Генерального прокурора керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 оскільки він не здійснив відповідне процесуальне реагування на його заяву про вчинене кримінальне правопорушення за ознаками статті 366-1 КК України. Оскільки таке правопорушення належить до підсудності Вищого антикорупційного суду, слідча суддя приходить до висновку, що така справа підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.
Чи скарга подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України
Скарга на рішення, дію чи бездіяльність прокурора, передбачена ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути подана особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності (ч. 1 ст. 304 КПК України). Скаржник подав заяву про вчинене кримінальне правопорушення 02.03.2020 року до офісу Генерального прокурора через приймальню громадян. Заява була зареєстрована 02.03.2020 за № 56.
Скаржник зазначає, що з повідомлення співробітників приймальні громадян офісу Генерального прокурора, заява скаржника буде передана до САП не раніше 03.02.2020. Отже, на думку скаржника, з урахуванням часу подачі заяви, а також триваючого характеру бездіяльності прокурора він не має достатніх відомостей щодо строку, з якого розпочалася бездіяльність.
Скаржник у клопотанні просить про поновлення строку.
Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді (ч. 1 ст. 117 КПК України). Вирішення питання про поважність причин пропущення строку покладається на розсуд слідчого судді. В загальному, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах установленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.
Слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України).
Детектив, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення був зобов`язаний, серед іншого, внести відповідні відомості до ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарга на рішення, дію чи бездіяльність прокурора, передбачена ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути подана особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.
Слідча суддя критично оцінює аргумент скаржника у клопотанні про те, що його заява після прийняття співробітниками приймальні громадян Офісу Генерального прокурора буде передана до САП не відразу, а через певний проміжок часу, то він не має достатніх відомостей щодо строку, з якого розпочалась бездіяльність прокурора. Слідча суддя зазначає, що він знав або мав знати з моменту вчинення бездіяльності прокурором, тобто коли сплив 24-годинний строк з моменту подання заяви 04.03.2020 року. Саме з цього моменту необхідно відраховувати момент вчинення бездіяльності.
При обчисленні процесуального строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку (ч. 3 ст. 115 КПК України). При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу (ч. 5 ст. 115 КПК України).
Таким чином, скаржник мав подати скаргу до суду 14.03.2020 включно, а подавши 16.03.2020 року, строк пропустив.
Скарга повертається, якщо, зокрема, скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення (п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України).
Оскільки скаржником більше не наводиться аргументів стосовно причин для поновлення строку, слідча суддя приходить до висновку, що відсутні поважні причини для його поновлення. Відповідність скарги іншим вимогам процесуального закону не перевіряється, оскільки скарга підлягає поверненню через пропущення строку її подання з причин, які слідча суддя не вважає поважними.
Керуючись ст. ст. 33-1, 117, 303, 304, 309 КПК України, слідча суддя
Повернути скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність заступника Генерального прокурора керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) за заявою про вчинене кримінальне правопорушення.
Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідча суддяОСОБА_1