Справа № 484/953/20
Провадження № 1-кп/484/286/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 травня 2020 року Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

потерпілої ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Первомайську Миколаївської області кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0002722, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не одруженого, не працюючого, з повною середньою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 190, ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України,-

встановив:
До суду надійшов обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_5 у у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 190, ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор подав письмове клопотання про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке підтримав в судовому засіданні, мотивуючи наявністю ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме тим, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі, може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків та осіб, які можуть бути причетними до цього ж кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення. Обставинами, що підтверджують наявність вищевказаних ризиків, вважає те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні ряду корисливих злочинів середньої тяжкості, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років та тяжких злочинів, за які передбачено покарання до 6 років позбавлення волі. Знаючи, яка міра покарання може бути до нього застосована за вчинені злочини, може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. ОСОБА_5 неодноразово вчиняв злочини майнової спрямованості, маючи непогашену судимість та перебуваючи на умовно - достроковому звільненні, знайомий з потерпілим ОСОБА_7 , тому існує вірогідність того, що він, задля уникнення кримінальної відповідальності та покарання, може незаконно впливати на потерпілого з метою зміни його свідчень на свою користь, офіційно ніде не працює, тому з метою отримання доходу може продовжити свою злочинну діяльність та вчинити корисливий злочин.

На даний час вказані ризики актуальність не втратили, тому рахує, що застосування до ОСОБА_5 іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (більш м`якого), не забезпечить належної поведінки обвинуваченого під час судового розгляду.

Копія клопотання про обрання запобіжного заходу вручена ОСОБА_5 та його захиснику 20.05.2020 року о 14.00 год.

Обвинувачений та його захисник ОСОБА_4 проти застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечували.

Потерпіла ОСОБА_6 в судовому засіданні вважала, що клопотання підлягає задоволенню.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема, при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Суд дійшов висновку, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років та тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років позбавлення волі, наявні ризики, зазначені ст. 177 КПК України, а саме: з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, ОСОБА_5 може переховуватися від суду, може продовжити злочинну діяльність, так як не працює, не має міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово судимий за злочини проти власності.

Враховуючи викладене, а також дані про особу обвинуваченого: його вік, стан здоров`я, відсутність достатніх стримуючих факторів, застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки під час судового розгляду в кримінальному провадженні та не зможе запобігти доведеним під час підготовчого судового засідання вищевказаним ризикам.

Обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні тяжкого злочину, відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, дозволяє застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням розміру застави, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України.

Ч. 4, ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 , розмір заподіяної шкоди, а також ризики передбачені ст.177 КПК України, застава визначається у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2102 х 20 = 42040 грн.).
Крім цього, обираючи відносно обвинуваченого альтернативну міру запобіжного заходу у вигляді застави, суд вважає за необхідне, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на нього такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до прокурора та (або) суду; не відлучатися з місця проживання без дозволу прокурора або суду, повідомити їх про зміну свого місця проживання та місця роботи, утриматися від спілкуватися з потерпілими у даному кримінальному провадженні.
Тому клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

З огляду на висновки, викладені в рішенні Конституційного Суду України від 13.06.2019 року № 4р/2019, дана ухвала може бути оскаржена.
Керуючись ст.ст. 12, 176-178, 182, 183, 193,194,196, 314-316 КПК України, суд-

ухвалив:
Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, до 19 липня 2020 року включно.

Одночасно визначається застава розміром 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в сумі 42040 (сорока двох тисяч сорока) грн., для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, визначених в КПК України.
Застава може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент на протязі дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , у випадку внесення застави, наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до прокурора та (або) суду; не відлучатися з АДРЕСА_1 без дозволу прокурора або суду, повідомляти їх про зміну свого місця проживання та місця роботи, утриматися від спілкуватися з потерпілими у даному кримінальному провадженні.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала в частині обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1