Справа № 212/525/20
У Х В А Л А

05 лютого 2020 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представників власника майна - адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Кривого Рогу клопотання слідчого Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000126 від 15.01.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

30 січня 2020 року слідчий СВ Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що слідчим відділенням Покровського ВП КВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002019, внесене до ЄРДР 10.09.2019 за ч.1 ст.366 КК України за ознаками службового підроблення, тобто внесення службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

Так 15.01.2020 року до чергової частини Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла інформація про те, що невстановлена особа, в період 2018-2019 років, без мети ведення господарської діяльності, шляхом внесення недостовірних відомостей до офіційних документів, створила ряд суб`єктів підприємницької діяльності, а саме ТОВ «Метиз КР» , ТОВ «Трейдінгопторг» ЄРДПОУ 4157918, реквізити та рахунки яких використовували для прикриття незаконної діяльності.

Крім того, в ході слідства встановлено, що службові особи ТОВ «МЕТИЗ-КР» (), протягом 2017- 2019 років, з метою ухилення від сплати податків шляхом безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ, навмисне здійснили укладання угод з підприємствами з ознаками «фіктивності» ПП «ЕКОСИНТЕЗ» (), ПП «АНРІ» (), ТОВ «КРАЙОЛА» (), ТОВ «ЕФРА МІЛЗ» (), ТОВ «БІЗНЕСПРОМ ПЛЮС» (), ТОВ «КРАЩА СПРАВА» (), ТОВ «КРЕАТИВ ДНІПРО» (), ТОВ «ПРОМАЛЬТЕРНАТИВА» (), ПП «ПРОМСПЕЦСНАБ» (), ПП «ПРОМСПЕЦСПЛАВ» (), ПП «ПРОМТОРГ-КР»(), ТОВ «ТІБО ГРУП» (), ПП «ХАЛАНДЕЙЛ» (), ПП «МАТОН» (), ПП «ПРОМРЕМОНТ-КР» (), ТОВ «ТРЕЙДІНГ ОПТТОРГ» (), ТОВ «ЧЕЛЕНДЖЕР» (), ТОВ «БЛАНКОР ГРУП» (), ТОВ «ВЕСТ КОСТ» (), ПП «ГРУПТОРГ» (), ТОВ «НЕЙМАР ЛТД» (), ПП «ПРОМРЕМОНТ-ЮГ» (), ПП «РЕЙНІЗ СЕЙЛ» (), ПП «РЕСПЕКТ СОФТ» (), ПП «РОНКО» (), ПП «СІНТЕЗ ІНСАЙД» (), ПП «СПЕЦПОСТАЧ КОМ» (), ПП «СПЕЦРЕСУРС-КР» (), ПП «ХАРТ ВЕЛД» (), ПП «ХОРТЕН» (), ТОВ «ЮНІТ ТРЕЙД ГРУП» (), що призвело до ненадходження в бюджет України коштів з податку на додану вартість на суму понад 5 млн. грн.

Так, в ході досудового розслідування встановлено, що групою осіб у складі ОСОБА_7 (організатор схеми), ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 (головний бухгалтер в схемі), в період 2017-2019 років створили так званий «конвертаційний центр» шляхом реєстрації та придбання без мети ведення господарської діяльності ряд суб`єктів підприємницької діяльності, які оформлено на підконтрольних злочинній групі підставних осіб, що не мають ніякого відношення до діяльності зазначених підприємств. Так, реквізити та рахунки вказаних суб`єктів господарювання з ознаками фіктивності використовуються для прикриття незаконної діяльності, що полягає в безпідставному переведенні безготівкових коштів в готівку та наданні послуг по незаконному формуванню податкового кредиту з ПДВ реально діючим СПД шляхом документального оформлення безтоварних операцій, чим заподіяно значну матеріальну шкоду державі.

Також в ході проведення досудового розслідування встановлено, що вказані вище суб`єкти господарювання не мають виробничих потужностей, основні фонди відсутні та звіти за формою 1-ДФ «Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку» до ОДПІ не надавались.

Згідно висновку аналітичного дослідження № 5 /04-36-16-02-10/40201255 від 01.02.2019 «Про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ТОВ «МЕТИЗ-КР» () щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму або фінансуванням розповсюдженням зброї масового знищення, та інших правопорушень за період з 01.09.2017 по 31.10.2018» встановлено та додатково підтверджено факт укладання угод ТОВ «МЕТИЗ-КР» () із вищевказаними підприємствами з ознаками «фіктивності», аналіз господарської діяльність яких відображає невідповідність придбаних і реалізованих товарів, проведення безтоварних операцій та безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ.

Наприклад, згідно інформації з Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «МЕТИЗ-КР» () за період з 01.09.2017 по 09.01.2018 зареєстровано податкові накладні з придбання товарів ТОВ «КРАЙОЛА» (код 41380439) на адресу на загальну суму 2 394 291,09 грн., (в т.ч. ПДВ 399 048,52): бабіт Б16, лист/оцинк. 0.5х1000х2000 УEN10143:2014ст DX51D ДСТУ EN10346:2014ДСТУEN10346:2014 Z140кл.покр (ГВ), рейка б/в Р-65, знос до 2м та інші.

В свою чергу ТОВ «КРАЙОЛА» (код 41380439), згідно інформації із Єдиного реєстру податкових накладних підприємствами постачальниками за період з 01.09.2017 по 09.01.2018 зареєстровано податкові накладні з придбання товарів на загальну суму 2 604 431,73 грн.(в т.ч. ПДВ 434071,955): водонагрівач SB R 80 V, філе кур-бр, н/ф охол (нефас 20кг), тушка кур-бр, н/ф охол (нефас 20кг), філе кур-бр, н/ф охол (нефас 20кг), крило кур-бр, н/ф охол (нефас 20 кг), гомілка кур-бр, н/ф охол (нефас 20кг) та інше».

У ході проведення аналізу фінансово-господарської діяльності: ТОВ «МЕТИЗ-КР» (), ПП «ЕКОСИНТЕЗ» (), ПП «АНРІ» (), ТОВ «КРАЙОЛА» (), ТОВ «ЕФРА МІЛЗ» (), ТОВ «БІЗНЕСПРОМ ПЛЮС» (), ТОВ «КРАЩА СПРАВА» (), ТОВ «КРЕАТИВ ДНІПРО» (), ТОВ «ПРОМАЛЬТЕРНАТИВА» (), ПП «ПРОМСПЕЦСНАБ» (), ПП «ПРОМСПЕЦСПЛАВ» (), ПП «ПРОМТОРГ-КР»(), ТОВ «ТІБО ГРУП» (), ПП «ХАЛАНДЕЙЛ» (), ПП «МАТОН» (), ПП «ПРОМРЕМОНТ-КР» (), ТОВ «ТРЕЙДІНГ ОПТТОРГ» (), ТОВ «ЧЕЛЕНДЖЕР» (), ТОВ «БЛАНКОР ГРУП» (), ТОВ «ВЕСТ КОСТ» (), ПП «ГРУПТОРГ» (), ТОВ «НЕЙМАР ЛТД» (), ПП «ПРОМРЕМОНТ-ЮГ» (), ПП «РЕЙНІЗ СЕЙЛ» (), ПП «РЕСПЕКТ СОФТ» (), ПП «РОНКО» (), ПП «СІНТЕЗ ІНСАЙД» (), ПП «СПЕЦПОСТАЧ КОМ» (), ПП «СПЕЦРЕСУРС-КР» (), ПП «ХАРТ ВЕЛД» (), ПП «ХОРТЕН» (), ТОВ «ЮНІТ ТРЕЙД ГРУП» (), встановлено наявність критеріїв ризикованості платників податків та ризикованості здійснення операцій відповідно до Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 21 лютого 2018 року №117.

Згідно аналізу отриманих та виданих податкових накладних: ТОВ «МЕТИЗ-КР» (), ПП «ЕКОСИНТЕЗ» (), ПП «АНРІ» (), ТОВ «КРАЙОЛА» (), ТОВ «ЕФРА МІЛЗ» (), ТОВ «БІЗНЕСПРОМ ПЛЮС» (), ТОВ «КРАЩА СПРАВА» (), ТОВ «КРЕАТИВ ДНІПРО» (), ТОВ «ПРОМАЛЬТЕРНАТИВА» (), ПП «ПРОМСПЕЦСНАБ» (), ПП «ПРОМСПЕЦСПЛАВ» (), ПП «ПРОМТОРГ-КР»(), ТОВ «ТІБО ГРУП» (), ПП «ХАЛАНДЕЙЛ» (), ПП «МАТОН» (), ПП «ПРОМРЕМОНТ-КР» (), ТОВ «ТРЕЙДІНГ ОПТТОРГ» (), ТОВ «ЧЕЛЕНДЖЕР» (), ТОВ «БЛАНКОР ГРУП» (), ТОВ «ВЕСТ КОСТ» (), ПП «ГРУПТОРГ» (), ТОВ «НЕЙМАР ЛТД» (), ПП «ПРОМРЕМОНТ-ЮГ» (), ПП «РЕЙНІЗ СЕЙЛ» (), ПП «РЕСПЕКТ СОФТ» (), ПП «РОНКО» (), ПП «СІНТЕЗ ІНСАЙД» (), ПП «СПЕЦПОСТАЧ КОМ» (), ПП «СПЕЦРЕСУРС-КР» (), ПП «ХАРТ ВЕЛД» (), ПП «ХОРТЕН» (), ТОВ «ЮНІТ ТРЕЙД ГРУП» () встановлено «переворот товарів», а саме: у податковій звітності відображається продаж ТМЦ у обсягах та асортименту, який не відповідає переліку та обсягам придбаних у контрагентів-постачальників ТМЦ, тобто здійснюється підміна товарних позицій.

Проведеним аналізом податкової звітності та реєстраційних документів, вказаних товариств, встановлено відсутність необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької, економічної діяльності в силу відсутності управлінського або технічного персоналу, оборотних коштів, виробничих активів, складських приміщень при значних обсягах реалізації послуг/товарів.

Таким чином, є підстави вважати що вище вказані підприємства не здійснюють господарської діяльності та функціонують лише для формування необґрунтованої податкової вигоди покупцям.

Так, суми ПДВ за порядком функціонування СЕА ПДВ обліковується як сума ліміту на яку можливо зареєструвати податкові накладні без внесення коштів, тобто така сума фактично, на теперішній час має статус активу і відповідно є майном підприємства.

Належність ліміту до активів підприємств (в частині сум податкового кредиту з податку на додану вартість (отриманих податкових накладних) підтверджується також пунктами 5,12 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку №10 «Дебіторська заборгованість» (затверджене наказом Міністерства фінансів України від 08.10.1999 №237 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.10.1999 за №7258/4018), де зазначено, що дебіторська заборгованість визнається активом, якщо існує ймовірність отримання підприємством майбутніх економічних вигод та може бути достовірно визначена її сума, зокрема, дебіторська заборгованість за розрахунками з бюджетом включає переплату за податками і зборами.

У судовому засіданні прокурор Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 подане клопотання підтримав та просив суд його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.

Представники власника майна ТОВ «МЕТИЗ-КР» - адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 надали заперечення щодо заявленого клопотання та просили відмовити у його задоволенні.

Ознайомившись із клопотання слідчого, вислухавши думку прокурора, представників власника майна, слідчий суддя прийшов до таких висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктами кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: - збереження речових доказів; - спеціальної конфіскації; - конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; - відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Арешт суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) зазначеною нормою КПК України не передбачений, як не передбачено і можливості накладення арешту на кошти, які знаходяться на електронному рахунку платника ПДВ.

Це випливає не тільки із положень ч. 10 ст. 170 КПК України, а і з того, що арешт суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) фактично унеможливить перерахування платником податку коштів з власного поточного рахунку в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН), а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з цього податку.

Однак, вказані суми ліміту не мають ознак переліку майна, яке визначено в ч.10 ст. 170 КПК України, як таке, на яке може бути накладено арешт. Суми ліміту не є майном в розумінні ч.10 ст. 170 КПК України, має абстрактне вираження.

Також суми ПДВ на рахунку платника податків не можуть бути речовими доказами, оскільки не є матеріальними об`єктами, а є виключно записами на рахунку, відкритому у органі Державної казначейської служби України.

Отже, слідчим подано клопотання про арешт майна, на яке законом не визначена можливість його арешту.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Разом з цим, слідчий у клопотанні, хоча і визначив метою накладення арешту на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) забезпечення збереження майна з посиланням на ст. 98 КПК України, однак така мета арешту майна ним не доведена.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. Однак слідчий, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надав достатніх і належних доказів тих обставин на які послався у клопотанні.

Отже, ані слідчим у клопотання, ані прокурором в судовому засіданні не доведено існування правових підстав для накладення арешту на майно, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, про які вказано у клопотанні, оскільки не надано доказів, що суми ліміту ПДВ є предметом протиправної діяльності, об`єктом та знаряддям злочину та відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Також слідчий в клопотанні, в порушення відповідно ст. ст. 171, 173 КПК України, не оцінив розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для власників майна та третіх осіб.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування, навіть за умови можливості накладення арешту на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), не доведено саме законних підстав для їх арешту.

З урахуванням викладеного, а саме того, що за матеріалами клопотання неможливо чітко встановити, що існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна, слідчий суддя вважає, що у даному кримінальному провадженні слідчий та прокурор не довели необхідності у накладенні арешту на вказане майно, що відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України є підставою для відмови у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 170-174, 369 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Криворізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000126 від 15.01.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1