Справа № 703/3305/19

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2020 року м.Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі :

головуючого - судді ОСОБА_1

з секретарем ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Сміла клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у кримінальному провадженні, відомості про яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000542 04 квітня 2019 року щодо:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Сміла Черкаської області, громадянина України, неодруженого, утриманців не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, тримається у ДП "Черкаське СІЗО"

обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1, 2 ст.307, ч.2 ст.311 КК України, -

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

у присутності обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

встановив:

у судовому засіданні прокурор заявив клопотання щодо продовження тримання під вартою стосовно обвинуваченого. Своє клопотання обґрунтував тим, що ризики, які існували під час досудового розслідування не зменшилися, вказав, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, покарання за вчинення яких передбачено до 10 років з конфіскацією майна, тому перебуваючи під тягарем кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, не одружений, утриманців не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, тому більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки та запобіганню вказаним ризикам.

Захисник проти продовження строку дії запобіжного заходу заперечував, посилаючись на те, що обвинувачений має постійне місце проживання де проживає разом зі своєю матір`ю. Зазначив, що мати обвинуваченого є людиною похилого віку, хворіє, тому, в разі продовження дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого, нею не буде ким опікуватися. Вказав, що з моменту затримання ОСОБА_3 від працівників поліції не переховувався, надавав покази про обставини події, на свідків не чинив тиску. Відтак вважає, що ризики зазначені прокурором є формальними та не підтверджені належними доказами, тому, з метою уникнення порушення права особи на свободу, просив застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

Суд вислухавши учасників судового розгляду, приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 331 КПК України, суд під час судового розгляду за клопотанням сторони обвинуваченого або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до п.3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

Однак, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальногромадянських прав та інтересів потерпілих. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Діючим кримінально-процесуальним законом передбачено застосування запобіжних заходів з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання будь-яким спробам перешкоджання проведення досудового розслідування та судового провадження (ризики). Крім того, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри вчинення особою кримінального правопорушення (ст.177 КПК України).

Стаття 178 КПК України зобов`язує суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, визначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами матеріалів кримінального провадження оцінити в сукупності всі обставини, що можуть вплинути на прийняття цього рішення, перелік яких, крім іншого, міститься у частині 1 вказаної норми.

Відповідно до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосовується виключно у випадках, передбачених частиною 2 статті 183 КПК України.

При розгляді питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд враховує наявність ризиків, передбачених пунктами статті 177 КПК, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим в кримінальному правопорушенні. Крім того, суд враховує, що ризики, які враховувалися при обранні запобіжного заходу продовжують існувати та полягають у можливості вчинення обвинуваченим інших кримінальних правопорушень та імовірність ухилення його від явки до суду, тому застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки. Відтак, з метою охорони загальносуспільних прав та інтересів вважає за необхідне продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою на 60 днів.

Доказів на предмет того, що обвинувачений здійснює догляд за матір`ю та що вона потребує такого, стороною захисту суду не надано.

Разом з тим, враховуючи вимоги ч.3 ст.183 КПК України суд зобов`язаний при постановленні ухвали у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених цим Кодексом та вважає можливим визначити розмір застави - 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та вказаний розмір застави буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.8,9,11, 314, 314-1, 315 КПК України, суд

ухвалив:

Продовжити ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб до 17 квітня 2020 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_3 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 84080 грн., після внесення якої обвинувачений звільняється з-під варти, якщо у уповноваженої особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цієї обвинуваченої під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Обвинувачений або застоводавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду у встановлений судом час, не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання, заборонити спілкуватися зі свідками у справі у будь-який спосіб.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити на весь час судового розгляду справи.

Роз`яснити, що учасники процесу не позбавлені права звернення до суду у встановленому законом порядку з клопотанням про обрання, зміну чи скасування запобіжного заходу впродовж судового розгляду кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, у разі подання апеляційної скарги-після розгляду скарги апеляційним судом.

Копію ухвали направити до ДП «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання та вручити обвинуваченому ОСОБА_3 .

Повний текст ухвали проголошений 21 лютого 2020 року.

Головуючий: ОСОБА_1