Справа №295/6105/20
УХВАЛА
Про накладення арешту на майно

26.05.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане слідчим Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0002260 від 21.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, та додані до клопотання матеріали,-
в с т а н о в и в :
І. Суть клопотання
Слідча звернулась з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, що належать підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
- куртку чоловічу зеленого кольору з матеріалу фліз;
- мобільний телефон марки «Номі» в корпусі чорного кольору імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 ;
- сім-картку мобільного оператору «Київстар».

Вказані речі були вилучені в ході огляду місця події 21.05.2020 року по вул. Космонавтів, 2 в м. Житомирі та поміщені до Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області, що розташований за адресою: м. Житомир,вул. Лесі Українки,17.
В обґрунтування клопотання слідча вказала, що в період часу з 18.15 год. 20.05.2020 року по 04.10 год. 21.05.2020 року невідома особа шляхом вибиття цегли в стіні проникла до гаражу № НОМЕР_3 , що розташований в гаражному кооперативі ГК "Космонавт", за адресою: м. Житомир, вул. Космонавтів,1, звідки таємно викрала майно, що належить ОСОБА_6 , після чого з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникла, чим спричинила потерпілому майнової шкоди на суму, що встановлюється.
21.05.2020 року за даним фактом слідчим відділом Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області року розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002260 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
Слідча вказує, що 21.05.2020 року о 04.34 год. до чергової частини Житомирського ВП ГУНП надійшло повідомлення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що з його гаража № НОМЕР_3 , який розташований в гаражному кооперативі «Космонавт», що по вул. Космонавтів, 1 в м. Житомирі невідомою особою було вчинено крадіжку його майна. Крім того, ОСОБА_6 показав, що очікуючи на працівників поліції, він вийшов їм назустріч до будинку АДРЕСА_1 , де біля дитячого майданчику він помітив невідомого чоловіка з рюкзаком на плечах. В одній руці чоловік тримав рожеву сумку, а в іншій дві вудки. Порівнявшись із вказаним чоловіком він впізнав в одній з вудок свою, так як на ній була наклеєна синя ізолююча стрічка. Зрозумівши, що даний чоловік може бути причетний до викрадення його майна з гаражу, він його затримав, про що поінформував працівників поліції, які прибули в найкоротший строк за його викликом.
Під час проведення огляду місця події було встановлено, що невідомим чоловіком є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою АДРЕСА_2 , який визнав, що саме він скоїв крадіжку із гаражного приміщення № НОМЕР_3 гаражного кооперативу «Космонавт» та частину майна вже встиг перенести до себе додому. Крім того, ОСОБА_5 надав для огляду речі, які знаходились при ньому в сумці, в якій був виявлений акумулятор в корпусі чорно-жовтого кольору, який належить ОСОБА_6
21.05.2020 року за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено огляд місця події за участю ОСОБА_5 та потерпілого ОСОБА_6 , під час якого до Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області були вилучені наступні речі, які належать підозрюваному, а саме: куртка чоловіча зеленого кольору з матеріалу фліз; мобільний телефон марки «Номі» в корпусі чорного кольору імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 ; сім-картка мобільного оператору «Київстар».
Обгрунтовуючи клопотання, як на мету та підстави накладення арешту слідча посилається на те, що дані речі є речовими доказами у кримінальному провадженні, а відтак наявні підстави, передбачені п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, а також з метою запобігання можливості приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів.
ІІ Процедура та позиції сторін
В судове засіданні слідча не з`явилась, подала заяву про розгляд клопотання в її відсутність. Клопотання просила задоволити в повному обсязі.
Неприбуття слідчої у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до п. 7 ст. 131 КПК України арешт майна є видом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Частиною 3 статті 132 КПК України передбачено заборону застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. В частині 5 цієї ж статті передбачено, що при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0002260 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до протоколу огляду місця події від 21.05.2020 року, який був проведений за місцем за адресою м. Житомирі, вул. Космонавтів, 2, були вилучені речі, на які слідчий просить накласти арешт.
Постановою слідчого Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області від 21.05.2020 року вилучені під час огляду місця події 21.05.2020 року речі було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002260.
Відповідно до ст. ст. 167, 168 КПК України речі, які були вилучені у ОСОБА_5 під час огляду місця події, є тимчасово вилученим майном.
Мотивуючи необхідність накладення арешту на вилучені речі слідчий посилається на необхідність збереження речових доказів, можливість знищення слідів злочину.
Разом з тим, в клопотанні слідчого відсутнє обгрунтування, яке відношення до кримінального провадження, мають вилучені речі куртка, мобільний телефон та сім-карта; які сліди злочину вони можуть містити з урахуванням того, що ОСОБА_5 був затриманий на місці вчинення кримінального правопорушення, всі викрадені в нього речі були вилучені під час першочергових слідчих дій; які обставини кримінального провадження можуть бути підтверджені з використанням цих речей; якому з критеріїв, передбачених в частині 2 статті 167, частині 1 статті 98 КПК України відповідають вилучені речі; в чому полягає необхідність їх арешту.
Дослідивши клопотання, копії долучених до нього матеріалів з кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наведені слідчим підстави для накладення арешту на вилучене майно не знайшли свого підтвердження, є необґрунтованими, а необхідність накладення арешту на вилучені речі у вказаному кримінальному провадженні не доведена; слідчим не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в майнові права підозрюваного та позбавлення його права на володіння, користування та розпорядження своїм майном; не доведено, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з відповідним клопотання, а тому подане клопотання задоволенню не підлягає.
Згідно з ч. 3 ст.173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання слідчої СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002260 від 21.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про накладення арешту на майно - відмовити.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1