Справа №766/2676/20
н/п 1-кс/766/4669/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.05.2020 року слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Херсонського відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000329 від 28.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.366, ч.1 ст.364 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Херсонського відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на об`єкти малої приватизації, що перебувають у комунальній власності Херсонської міської територіальної громади та підлягають приватизації відповідно до рішення ХМР №2256 від 20.12.2019, а саме:

- нежилі приміщення за адресою м. Херсон, вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, 25 площею 140,2 кв.м.;

- Будівлі та споруди: адміністративна будівля (літ.А) площею 251,3 кв.м., гараж (літ.Б), авто гараж (літ.В), комірні споруди (літ.Г), будівля виставкової зали (літ.Е) площею 35,3 кв.м., будівля охорони (літ.К), туалет (літ.З), огорожа №1,2,4, підвал №3 розташовані за адресою АДРЕСА_1 ;

- Нежитлові приміщення першого поверху площею 72,3 кв.м. розташовані за адресою АДРЕСА_2 ;

- Нежитлові приміщення першого поверху площею 49,6 кв.м. розташовані за адресою АДРЕСА_3 .

Також слідчий в клопотанні просить : заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема Міністерству Юстиції України та його територіальним органам, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо нерухомого майна відповідно до вищевказаного переліку.

Мотивуючи клопотання, слідчий вказує, що в провадженні СВ Херсонського відділу поліції ГУ НП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000329 від 28.01.2020, з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 364 КК України.

Встановлено, до ч/ч Херсонського ВП надійшла заява від секретаря Херсонської міської ради ОСОБА_4 за фактом підробки офіційного документу-рішення Херсонської міської ради від 20.12.2019 №2256 «Про затвердження переліку об`єктів малої приватизації, що перебувають у комунальній власності Херсонської міської територіальної громади та підлягають приватизації» начальником управління комунальної власності Херсонської міської ради ОСОБА_5 .

Допитом свідка ОСОБА_6 встановлено, що начальником управління комунальної власності Херсонської міської ради ОСОБА_5 на засіданні комісії було внесено проект рішення «Про затвердження переліку об`єктів, що перебувають у комунальній власності Херсонської територіальної громади та підлягають приватизації» разом з додатком, яким запропоновано до вивчення і погодження перелік із дванадцяти об`єктів нерухомості комунальної власності територіальної громади для їх платного відчуження шляхом приватизації.

Зазначений проект був розглянутий депутатами міської ради на постійних депутатських комісіях та на засіданнях робочої групи з підготовки пленарного засідання ХХХІІІ сесії міської ради за результатами чого проект рекомендовано, у відповідній редакції із дванадцяти об`єктів, до внесення на пленарне засідання сесії міської ради.

Проте, 20.12.2019 року, в сесійному залі, безпосередньо перед початком пленарного засідання ХХХІІІ сесії міської ради, депутатам надано проект рішення із назвою «Про затвердження переліку об`єктів малої приватизації, що перебувають у комунальній власності Херсонської територіальної громади та підлягають приватизації» із додатком на 87 об`єктів комунальної власності, який попередньо не розглядався депутатами міської ради на постійних депутатських комісіях ради, не був доведений до відома громадськості у порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Відповідно достатті.10 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» встановлено наступний порядок приватизації державного і комунального майна, а саме: формування та затвердження переліків об`єктів, що підлягають приватизації;опублікування переліку об`єктів, що підлягають приватизації, в офіційних друкованих виданнях державних органів приватизації, на офіційному веб-сайті Фонду державного майна України, на офіційних сайтах місцевих рад та в електронній торговій системі;прийняття рішення про приватизацію;прийняття місцевою радою рішення про приватизацію об`єкта комунальної власності;опублікування інформації про прийняття рішення про приватизацію об`єкта та у випадках, передбачених цим Законом, інформації про вивчення попиту для визначення стартової ціни;проведення інвентаризації та оцінки відповідно до законодавства;проведення у випадках, передбачених законом, аудиту, екологічного аудиту об`єкта приватизації;перетворення державного або комунального підприємства в господарське товариство у процесі приватизації у випадках, передбачених цим Законом;затвердження плану розміщення акцій акціонерних товариств, створених у процесі приватизації, у випадках, передбачених цим Законом, та його виконання;затвердження у випадках, передбачених цим Законом, умов продажу об`єктів приватизації, розроблених аукціонною комісією;опублікування інформації про умови продажу, в тому числі стартову ціну об`єкта приватизації;проведення аукціону, укладення договору купівлі-продажу;укладення договору купівлі-продажу в разі приватизації об`єкта шляхом викупу;опублікування інформації про результати приватизації;прийняття рішення про завершення приватизації.

Відповідно ч.2 ст.10 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» приватизація об`єкта вважається завершеною з моменту його продажу та переходу до покупця права власності або завершення розміщення всіх акцій, передбачених до продажу планом розміщення акцій, і оформлюється наказом відповідного органу приватизації.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» встановлено наступний порядок подання заяви на участь у приватизації потенційні покупці зобов`язані подати разом із заявою у довільній формі інформацію і документи на участь у приватизації, визначені частиною другою цієї статті - для об`єктів великої приватизації (до об`єктів великої приватизації належать об`єкти державної або комунальної власності (єдині майнові комплекси державних підприємств та пакети акцій (часток) суб`єктів господарювання, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі), вартість активів яких згідно з даними фінансової звітності за останній звітний рік перевищує 250 мільйонів гривень.); частиною сьомою цієї статті, - для об`єктів малої приватизації(окремим майном вважається рухоме та нерухоме майно державних або комунальних підприємств (у тому числі будівлі, споруди, нежитлові приміщення), майно, що залишилося після закінчення процедури ліквідації державних або комунальних підприємств, визнаних банкрутами; майно підприємств, що ліквідуються за рішенням органу, уповноваженого управляти державним або комунальним майном; майно державних або комунальних підприємств, що не були продані як єдині майнові комплекси; державне або комунальне майно, що не увійшло до статутного капіталу господарських товариств та перебуває на обліку господарських товариств, створених унаслідок приватизації або корпоратизації; об`єкти незавершеного будівництва (будівлі, споруди, передавальні пристрої, які не введені в експлуатацію), законсервовані об`єкти; об`єкти соціально-культурного призначення.

До об`єктів соціально-культурного призначення належать об`єкти освіти, охорони здоров`я, культури, фізичної культури та спорту, туризму, мистецтва і преси, телебачення, радіомовлення, видавничої справи; санаторно-курортні заклади, будинки і табори відпочинку, профілакторії; інші об`єкти, призначені для задоволення соціальних та культурних потреб громадян незалежно від вартості майна; об`єкти соціально-культурного призначення, що не включені до статутного капіталу господарських товариств; пакети акцій акціонерного товариства, утвореного у процесі приватизації або корпоратизації, акції (частки), що належать державі у статутному капіталі господарських товариств, інших господарських організацій і підприємств, заснованих на базі об`єднання майна різних форм власності та розташованих на території України або за її межами, крім пакетів акцій акціонерних товариств, що належать до об`єктів великої приватизації;).

Відповідно ч.2 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» до заяви на участь у приватизації об`єкта великої приватизації додаються:

1) для потенційних покупців - юридичних осіб:витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань України - для юридичних осіб - резидентів;документ про реєстрацію у державі її місцезнаходження (витяг із торговельного, банківського або судового реєстру тощо), засвідчений згідно із законодавством держави його видачі, перекладений українською мовою, - для юридичних осіб - нерезидентів;інформація про кінцевого бенефіціарного власника. Якщо особа не має кінцевого бенефіціарного власника, зазначається інформація про відсутність кінцевого бенефіціарного власника і про причину його відсутності;остання річна або квартальна фінансова звітність, підтверджена аудитором;

2) для потенційних покупців - фізичних осіб громадян України: інформація про джерела походження коштів для придбання об`єкта великої приватизації, копія паспорта;

3) для іноземних громадян - документ про майновий стан і доходи, виданий уповноваженим органом держави громадянства або податкового резидентства, копія паспорта;

4) документ, що підтверджує сплату гарантійного внеску (з рахунка потенційного покупця, відкритого в українському або іноземному банку (крім банків держав, внесених FATF до списку держав, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом) у розмірі п`яти відсотків стартової ціни об`єкта великої приватизації або банківську гарантію, а також документ, що підтверджує сплату реєстраційного внеску. Гарантійний внесок у розмірі п`яти відсотків стартової ціни об`єкта великої приватизації сплачується на відповідний поточний рахунок органів приватизації;

5) письмова згода потенційного покупця щодо взяття на себе зобов`язань, визначених умовами продажу.

Відповідно ч. 3 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» заява і документи, передбачені ч.2 ст. 14, подаються органу приватизації. Орган приватизації під час продажу об`єкта великої приватизації протягом семи робочих днів з дати закінчення прийняття документації здійснює перевірку заяв на участь у приватизації об`єкта великої приватизації разом із доданими до неї документами та інформацією, що подані потенційними покупцями об`єкта великої приватизації, та приймає рішення про допуск до участі в аукціоні з продажу об`єкта великої приватизації потенційних покупців та визнання їх учасниками аукціону. Рішення органу приватизації про недопуск до участі в аукціоні може бути оскаржено в судовому порядку особою, не допущеною до аукціону, протягом строків, передбачених статтею 30 цього Закону.

Відповідно ч. 4 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» орган приватизації досліджує відомості, зазначені в документах, поданих потенційними покупцями, у тому числі відомості про відносини контролю.

Відповідно ч. 5 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» орган приватизації під час продажу об`єкта великої приватизації має право витребувати від потенційного покупця інші документи і відомості, але лише ті, які потрібні для з`ясування його особи і суті діяльності.

Відповідно ч. 6 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» орган приватизації приймає рішення про недопущення потенційного покупця до участі у приватизації об`єкта великої приватизації або не укладає договір купівлі-продажу за результатами продажу на аукціоні чи застосування процедури викупу в разі, коли потенційний покупець: не відповідає вимогам статті 8 цього Закону; не подав документи або відомості, обов`язкове подання яких передбачено ;подав неправдиві відомості про себе.

Не можуть бути підставою для прийняття рішення про недопущення потенційного покупця до участі у приватизації формальні (несуттєві) помилки в оформленні заяви на участь в приватизації об`єкта великої приватизації або в документах та інформації, що подаються разом із такою заявою, які не впливають на зміст заяви або документів та інформації, зокрема технічні помилки та описки.

Рішення про недопущення потенційного покупця до участі у приватизації має містити вичерпний перелік підстав для прийняття такого рішення.

Відповідно ч.7 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» до заяви на участь у приватизації об`єкта малої приватизації подаються:

1) для потенційних покупців - фізичних осіб - громадян України - копія паспорта громадянина України;

2) для іноземних громадян - копія документа, що посвідчує особу;

3) для потенційних покупців - юридичних осіб: витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань України - для юридичних осіб - резидентів; документ про реєстрацію у державі її місцезнаходження (витяг із торговельного, банківського або судового реєстру тощо), засвідчений згідно із законодавством держави його видачі, перекладений українською мовою, - для юридичних осіб - нерезидентів; інформація про кінцевого бенефіціарного власника. Якщо особа не має кінцевого бенефіціарного власника, зазначається інформація про відсутність кінцевого бенефіціарного власника і про причину його відсутності; річна або квартальна фінансова звітність;

4) документ, що підтверджує сплату реєстраційного внеску, а також документ, що підтверджує сплату гарантійного внеску в розмірі 10 відсотків стартової ціни з рахунка потенційного покупця, відкритого в українському або іноземному банку (крім банків держав, внесених FATF до списку держав, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом), на рахунок, визначений частиною одинадцятою цієї статті;

5) письмова згода потенційного покупця щодо взяття на себе зобов`язань, визначених умовами продажу.

Відповідно ч. 8 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» організатор аукціону з продажу об`єкта малої приватизації не має права витребувати від потенційного покупця інші документи і відомості, ніж передбачені частиною сьомою цієї статті.

Відповідно ч. 9 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» орган приватизації з продажу об`єкта малої приватизації не затверджує протокол електронних торгів, не укладає договір купівлі-продажу за результатами продажу на аукціоні чи застосування процедури викупу із потенційним покупцем, який: не відповідає вимогам статті 8 цього Закону; не подав документи або відомості, обов`язкове подання яких передбачено цим Законом; подав неправдиві відомості про себе.

Відповідно ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» встановлено наступний перелік до об`єктів державної і комунальної власності, що підлягають приватизації, належать усі об`єкти права державної і комунальної власності, крім тих, приватизація яких прямо заборонена цим Законом та іншими законами України:

Відповідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» крім передбачених частиною третьою цієї статті випадків, приватизації не підлягають казенні підприємства та об`єкти, необхідні для виконання державою своїх основних функцій, для забезпечення обороноздатності держави, та об`єкти права власності Українського народу, майно, що становить матеріальну основу суверенітету України, зокрема: майно органів державної влади та органів місцевого самоврядування, майно Збройних Сил України (військове майно), Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, сил цивільного захисту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, правоохоронних органів та органів доходів і зборів, що безпосередньо забезпечує виконання зазначеними органами встановлених законодавством завдань, майно закладів охорони здоров`я системи екстреної медичної допомоги; надра, корисні копалини загальнодержавного значення, території та об`єкти природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, водні ресурси, лісові ресурси, інші природні ресурси, які є об`єктами права власності Українського народу; системи створення та збереження золотовалютних резервів; емісійна система, майнові комплекси підприємств і установ, що забезпечують випуск та зберігання грошових знаків і цінних паперів; об`єкти, що забезпечують зв`язком органи законодавчої та виконавчої влади, у тому числі радіотелевізійні передавальні центри; майно Національної суспільної телерадіокомпанії України (НСТУ) та акції, що належать державі у статутному капіталі НСТУ; засоби урядового, фельд`єгерського та спеціального зв`язку; державні реєстри, що створені та утримуються за рахунок коштів державного бюджету; майно державного підприємства "Мультимедійна платформа іномовлення України" (МПІУ);Національний архівний фонд, архіви (архівні установи), документи з них, архівні підрозділи, архівні відділи та бібліотеки, об`єкти культури, мистецтва, у тому числі виняткової історичної, художньої, наукової чи іншої культурної цінності, занесені до Державного реєстру національного культурного надбання, а також об`єкти архітектури, меморіальні комплекси, заповідники, парки загальнонаціонального значення; пам`ятки, включені до переліку пам`яток, що не підлягають приватизації; археології; пам`ятки державної частини Музейного фонду України (музейні предмети, музейні колекції та музейні зібрання);документи Державного бібліотечного фонду України; вихідні матеріали та фільмокопії, що зберігаються у фільмофонді; запаси державного резерву незалежно від його місцезнаходження; підприємства, що здійснюють виробництво об`єктів космічної діяльності; заклади освіти, що фінансуються з державного бюджету; наукові об`єкти, включені до Державного реєстру наукових об`єктів, що становлять національне надбання, та наукові установи, включені до Державного реєстру наукових установ, яким надається підтримка держави; ядерні матеріали, ядерні установки і об`єкти, призначені для поводження з радіоактивними відходами, які мають загальнодержавне значення; спеціально відведені місця чи об`єкти, призначені для захоронення відходів (місця розміщення відходів, сховища, полігони, комплекси, споруди, ділянки надр тощо), на використання яких отримано дозвіл на здійснення операцій у сфері поводження з відходами; майно Державної кримінально-виконавчої служби України, яке безпосередньо забезпечує виконання встановлених законодавством завдань і функцій; майно та матеріали Державного інформаційного геологічного фонду України; майно, матеріали та дані Державного картографо-геодезичного фонду України, топографо-геодезичні і картографічні матеріали; державні еталони, інші об`єкти, що забезпечують функціонування Державної метрологічної служби; автомобільні дороги, крім тих, що належать підприємствам (до першого розгалуження їх за межами території таких підприємств);магістральні залізничні лінії загального користування та розміщені на них технологічні споруди, передавальні пристрої (які функціонують), що безпосередньо використовуються для забезпечення процесу перевезень, а саме: залізничні станції та колії загального користування, тягові підстанції, контактна мережа та інші пристрої технологічного електропостачання, системи сигналізації, централізації, блокування та управління рухом поїздів, об`єкти і майно, призначені безпосередньо для виконання аварійно-відновлювальних робіт; метрополітен; майно, що забезпечує цілісність об`єднаної енергетичної системи України та диспетчерське (оперативно-технологічне) управління, магістральні та міждержавні електричні мережі; атомні електростанції, гідроелектростанції з греблями, що виконують функції захисту від техногенних катастроф; магістральні нафто- і газопроводи та магістральний трубопровідний транспорт, що обслуговують потреби держави в цілому, підземні нафто- та газосховища; майнові комплекси підрозділів пожежної охорони (пожежні депо, пости, адміністративні приміщення), транспортні засоби спеціального призначення, що забезпечують виконання робіт, пов`язаних з ліквідацією пожеж, наслідків стихійного лиха; об`єкти інженерної інфраструктури та благоустрою міст, інших населених пунктів, включаючи мережі, споруди, устаткування, які пов`язані з постачанням споживачам води, газу, тепла, а також відведенням і очищенням стічних вод; державні газорозподільчі мережі; акваторії морських портів, гідротехнічні споруди, об`єкти портової інфраструктури загального користування, засоби навігаційного обладнання та інші об`єкти навігаційно-гідрографічного забезпечення морських шляхів, системи управління рухом суден, інформаційні системи, навчальний та гідрографічний флот, майнові комплекси судноплавних інспекцій; аеродроми та аеродромні об`єкти (злітно-посадкові смуги, руліжні доріжки, перони, системи посадки, наземні засоби зв`язку, навігації, спостереження, інші елементи аеродромів, що забезпечують безпеку польотів);водосховища і водогосподарські канали комплексного призначення, гідротехнічні захисні споруди, об`єкти інженерної інфраструктури загальнодержавних та міжгосподарських меліоративних систем; місця поховання; захисні споруди цивільного захисту; підприємства з виготовлення, ремонту технічних та інших засобів реабілітації для осіб з інвалідністю; об`єкти спортивної інфраструктури, державні спортивні споруди, що забезпечують проведення всеукраїнських та міжнародних спортивних змагань, тренувань спортсменів з олімпійських видів спорту і видів спорту осіб з інвалідністю; державні заклади охорони здоров`я, у тому числі приміщення, в яких розміщуються державні заклади охорони здоров`я; державні заклади освіти, у тому числі приміщення, в яких розміщуються державні заклади освіти.

Відповідно ч. 3 ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» у разі якщо майно органів державної влади та органів місцевого самоврядування, майно державних підприємств, що належать до сфери управління органів державної влади та органів місцевого самоврядування, Міністерства оборони України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, сил цивільного захисту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державної кримінально-виконавчої служби України, правоохоронних органів та органів доходів і зборів безпосередньо не забезпечує виконання зазначеними органами встановлених законодавством завдань, таке майно є об`єктами, що підлягають приватизації.

Майно, яке перебуває на балансах державних підприємств, установ, організацій, що не підлягають приватизації, та яке не входить до складу єдиних майнових комплексів, що забезпечують основні види діяльності таких підприємств або більше трьох років не використовуються у виробничій діяльності і подальше їх використання не планується, належить до об`єктів, що підлягають приватизації.

Відповідно ч. 4 ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» єдині майнові комплекси державних підприємств, що належать до сфери управління Міністерства оборони України, за винятком тих, що не підлягають приватизації, приватизуються відповідно до вимог цього Закону.

Відповідно ч. 5 ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» Верховна Рада України за поданням Кабінету Міністрів України затверджує перелік об`єктів державної власності, що не підлягають приватизації, відповідно до таких ознак:

1) об`єкти, що забезпечують національну безпеку України або приватизація яких створює істотні ризики для безпеки держави:підприємства з виготовлення та ремонту всіх видів зброї, що перебуває на озброєнні Збройних Сил України, інших утворених відповідно до закону військових формувань, Служби безпеки України;підприємства атомної енергетики та підприємства, що працюють у сфері поводження з радіоактивними відходами;спеціальні об`єкти зв`язку;підприємства пробірного контролю;підприємства з виготовлення цінних паперів;підприємства, що забезпечують безпеку руху в повітряному просторі та навігації водними шляхами України;підприємства, що здійснюють топографо-геодезичні та картографічні роботи загальнодержавного призначення, зберігають матеріали Державного картографо-геодезичного фонду України та Державного інформаційного геологічного фонду України;

2) об`єкти соціально-культурного призначення, що забезпечують задоволення відповідних потреб суспільства, які не можуть бути повністю задоволені підприємствами, що перебувають у приватній власності, зокрема національні заклади культури. Не підлягають приватизації інші державні підприємства, за якими на праві господарського відання закріплено майно, визначене частиною другою цієї статті, та пакети акцій акціонерних товариств, до статутного капіталу яких передано майно, визначене частиною другою цієї статті, якщо такі підприємства не зможуть продовжувати господарську діяльність у разі передачі відповідного майна іншим суб`єктам господарювання державного сектору економіки. Об`єкти державної власності, визначені частиною другою цієї статті, не підлягають приватизації незалежно від їх включення до Переліку об`єктів права державної власності, що не підлягають приватизації, який затверджується Верховною Радою України.

Враховуючи вищевикладене, в діях невстановлених осіб вбачаються ознаки протиправних дій, спрямовані на незаконне заволодіння комунальним майном.

24.02.2020 слідчим винесено постанову про визнання речовим доказом об`єктів малої приватизації, що перебувають у комунальній власності Херсонської територіальної громади та підлягають приватизації відповідно до рішення №2256 від 20.12.2019.

Ухвалою Херсонського апеляційного суду від 22.04.2020 року задоволено клопотання слідчого про накладення арешту на майно - об`єкти малої приватизації, що належать на праві комунальної власності Херсонській територіальній громаді та підлягають приватизації відповідно до рішення Херсонської міської Ради №2256 від 20.12.2019 року.

Проте, звернувшись з вищезазначеною ухвалою для накладення арешту слідчим встановлено, що арешт на майно не накладено на наступні об`єкти:

- нежилі приміщення за адресою м. Херсон, вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, 25 площею 140,2 кв.м.;

- Будівлі та споруди: адміністративна будівля (літ.А) площею 251,3 кв.м., гараж (літ.Б), авто гараж (літ.В), комірні споруди (літ.Г), будівля виставкової зали (літ.Е) площею 35,3 кв.м., будівля охорони (літ.К), туалет (літ.З), огорожа №1,2,4, підвал №3 розташовані за адресою АДРЕСА_1 ;

- Нежитлові приміщення першого поверху площею 72,3 кв.м. розташовані за адресою АДРЕСА_2 ;

- Нежитлові приміщення першого поверху площею 49,6 кв.м. розташовані за адресою м. Херсон, вул. Іллюші Кулика, 143.

Встановлено, що арешт на майно не був накладений на об`єкт Будівлі та споруди: адміністративна будівля (літ.А) площею 251,3 кв.м., гараж (літ.Б), авто гараж (літ.В), комірні споруди (літ.Г), будівля виставкової зали (літ.Е) площею 35,3 кв.м., будівля охорони (літ.К), туалет (літ.З), огорожа №1,2,4, підвал №3 розташовані за адресою м. Херсон, вул. Театральна,16 - у зв`язку з відсутністю адреси самого об`єкта в ухвалі суду, а на об`єкти - нежилі приміщення за адресою м. Херсон, вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, 25 площею 140,2 кв.м.; нежитлові приміщення першого поверху площею 72,3 кв.м. розташовані за адресою м. Херсон, вул. Преображенська,28; нежитлові приміщення першого поверху площею 49,6 кв.м. розташовані за адресою м. Херсон, вул. Іллюші Кулика, 143 у зв`язку зі зміною власника об`єктів.

На теперішній час, з метою забезпечення справедливої рівноваги та існуванням загрози того, що вищезазначені об`єкти нерухомості можуть бути пошкоджені або знищені, та, як наслідок, вказані обставини можуть перешкодити завданням кримінального провадження.

Посилаючись на вищевикладені обставини, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, зі змісту якої вбачається, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить розглянути клопотання за його відсутності, додаткових пояснень до клопотання не має.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України, у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи, що з матеріалів клопотання вбачається, що відповідно до ухвали Херсонського апеляційного суду від 22.04.2020 р. (справа №766/2676/20, н/п 11-сс/819/183/20) вже було накладено арешт на зазначені об`єкти нерухомості під номерами 5, 23, 35, 60, та відомості щодо скасування арешту вищевказаного майна в матеріалах клопотання відсутні, відповідно клопотання слідчого про накладення арешту на майно є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Разом з цим посилання слідчого на необхідність повторного накладення арешту у зв`язку зі зміною власника не може бути перешкодою для обов`язкового та безумовного виконання ухвали суду. Крім того, у разі відсутності адреси об`єкта в ухвалі суду, слідчий не позбавлений права звернутися до Херсонського апеляційного суду із відповідним клопотання у порядку ст. 379-380 КПК України.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Херсонського відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000329 від 28.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.366, ч.1 ст.364 КК України залишити без задоволення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1