СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2218/20
ун. № 759/6534/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2020 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене начальником відділу прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000008 від 02.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України,

В С Т А Н О В И В:
До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене начальником відділу прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, вилучене під час проведення обшуку в ангарному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , яким користується ОСОБА_5 , а саме: два паперові ящики з пластмасовими запчастинами; номерні знаки НОМЕР_1 ; автомобіль марки «Хонда», на якому знаходяться номерні знаки НОМЕР_2 .

Клопотання обґрунтовано тим, що 02.04.2020 до Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області надійшла заява від ОСОБА_6 з приводу того, що в період часу з 21-00 год. 01.04.2020 по 10-00 год. 02.04.2020 за адресою: АДРЕСА_2 , невстановлені особи незаконно заволоділи транспортним засобом марки LEXUS, д.н.з. НОМЕР_3 , чим спричинили потерпілому велику матеріальну шкоду.
В ході проведення досудового розслідування отримано оперативну інформацію про те, що автомобіль, яким незаконно заволоділи невстановлені особи, знаходиться в ангарному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно будівля за адресою: АДРЕСА_1 на праві привтної власності належить ОСОБА_7 .

14.04.2020 з метою відшукання знаряддя злочину, речей і цінностей, здобутих злочинним шляхом, а також з метою врятування майна, яке має значення для встановлення істини в справі, проведено обшук в ангарному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , яким користується ОСОБА_5 .

В ході проведення обшуку в ангарному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено:

- автомобіль марки «Honda CR-V», на якому знаходяться номерні знаки НОМЕР_2 ;

- автомобіль марки «LEXUS», номер кузова НОМЕР_4 ;

-номерні знаки НОМЕР_1 ;

- акумулятор без назви;

- обшивка з верхньої частини салону автомобіля;

- переднє лобове скло;

- заднє скло;

-два паперові ящики з пластмасовими запчастинами.

Вище перераховані речі визнані речовими доказами постановою слідчого у відповідності до ст. 98 КПК України та мають істотне значення під час розслідування кримінального провадження.

Враховуючи обставини вчинення злочину, існує сукупність підстав вважати, що зазначені речі можуть бути доказом вчинення злочину, та зберегти на собі сліди злочину.
Слідчий в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, також письмово просив відмовити в арешті майна, зокрема: два паперові ящики з пластмасовими запчастинами та автомобіль марки «Хонда», на якому знаходяться номерні знаки НОМЕР_2 . Підтримав та просив задовольнити клопотання в частині накладення арешту на номерні знаки НОМЕР_1 . Власник майна до суду не з"явився.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Вивчивши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Як вбачається з матеріалів клопотання згідно постанови старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області від 15.04.2020 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000008 від 02.04.2020 року майно, виявлене та вилучене під час обшуку в ангарному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: - автомобіль марки «LEXUS», номер кузова НОМЕР_4 ; - автомобіль марки «Honda CR-V», на якому знаходяться номерні знаки Польської реєстрації RP87673; -номерні знаки НОМЕР_1 ; - акумулятор без назви; - обшивка з верхньої частини салону автомобіля; - переднє лобове скло; - заднє скло; -два паперові ящики з пластмасовими запчастинами.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена, насамперед, забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

Слідчий суддя при прийнятті рішення бере до уваги, що виявлені в ході обшуку речі містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; і можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, існують реальні ризики приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, або їх відчуження. Враховується слідчим суддею і розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; оцінюються наслідки арешту майна. Враховується судом і те, що проведений У ГУНП в Київській області 14.04.2020 року був легалізований згідно ухвали слідчого судді від 17.04.2020 року у справі за № 1-кс/759/2181/20, 759/6464/20. Вимоги ч.5 ст. 171 КПК України дотримано.
Враховуючи вищевикладене, в наданих слідчим матеріалах кримінального провадження вбачаються докази щодо наявності існування обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, можливість використання заявленого слідчим майна як доказу у зазначеному кримінальному провадженні, а тому, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення поданого слідчим клопотання про накладення арешту на майно в частині номерних знаків НОМЕР_1 . В іншій частині клопотання відмовити, оскільки слідчий просить письмово відмовити у задоволенні такого по відношенню іншого зазначеного майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене начальником відділу прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000008 від 02.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України - задовольнити частково.
Накласти арешт на номерні знаки НОМЕР_1 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає апеляційному оскарженню протягом п`яти днів з дня отримання її копії, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1