Справа №702/297/20
Провадження №1-кс/702/58/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 червня 2020 року м. Монастирище
Слідчий суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Монастирище клопотання слідчого Монастирищенського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Монастирищенського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_4 (матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120 від 04.06.2020) про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за участю сторін кримінального провадження та інших учасників судового провадження: прокурора Монастирищенського відділу Уманської місцевої прокуратури: ОСОБА_4 , слідчого СВ Монастирищенського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 ,
в с т а н о в и в :
Орган досудового розслідування Монастирищенського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області звернувся в суд з клопотанням, погодженим прокурором Монастирищенського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке мотивовано тим, 03.06.2020 невідома особа, перебуваючи на території домоволодіння, що по АДРЕСА_1 , нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_5 .
За даним фактом внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000120 від 04.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України умисне легке тілесне ушкодження.
04.06.2020, в період часу з 20 години 30 хвилин до 21 години 15 хвилин, слідчий Монастирищенського ВП Уманського ВП в Черкаській області, лейтенант поліції ОСОБА_3 , до постановлення ухвали слідчого судді, провів огляд місця події, а саме: території домоволодіння, що по АДРЕСА_1 .
В ході здійснення огляду місця події території домоволодіння, що знаходиться по АДРЕСА_1 та знаходиться на балансі комунального підприємства «Монастирищенського виробничого управління житлово-комунального господарства» та є комунальною власністю Монастирищенської міської ради, було вилучено: металеве лезо ножа із залишками речовини бурого кольору.
04.06.2020 слідчим Монастирищенського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області було оглянуто вилучені речі, а саме лезо ножа, довжиною 95 мм, шириною в найтовстішій частині 20 мм, на якому маються надпис KAISERHOFF PARING KNIFE та плями речовини бурого кольору визнано його речовим доказом та долучено до матеріалів кримінального провадження.
Приймаючи до уваги, що вилучена вищевказана річ має суттєве доказове значення у кримінальному провадженні та підлягає арешту.
У зв`язку з тим, вилучене в ході огляду місця події 03.06.2020 лезо ножа зі слідами речовини бурого кольору, яке визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, може бути знаряддям вчиненого кримінального правопорушення та при його не збережені знищено або видалено сліди можливого кримінального правопорушення, що збереглися на ньому, з метою недопущення зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, виникла необхідність у зверненні до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на речові докази у кримінальному провадженні, а саме на лезо ножа, довжиною 95 мм, шириною в найтовстішій частині 20 мм, на якому маються надпис KAISERHOFF PARING KNIFE та плями речовини бурого кольору та заборонити КП підприємству «Монастирищенське виробниче управління житлово - комунального господарства» Монастирищенської міської ради Черкаської області та будь-яким іншим особам, розпоряджатися та користуватися вказаним майном, до прийняття у даному кримінальному провадженні кінцевого процесуального рішення.Залишити лезо ножа, довжиною 95 мм, шириною в найтовстішій частині 20 мм, на якому маються надпис KAISERHOFF PARING KNIFE та плями речовини бурого кольору в Монастирищенському ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області до прийняття у даному кримінальному провадженні кінцевого процесуального рішення.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали повністю, просять його задоволити.
Представник КП «Монастирищенське виробниче управління житлово комунального господарства» в судове засідання не з"явився. Про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений у встановленому законом порядку.

Заслухавши думку прокурора, слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як вбачається з доданих до клопотання доказів, зокрема, заяви ОСОБА_5 , він просить прийняти міри до ОСОБА_6 , який 03.06.2020 близько 20 години по АДРЕСА_2 заподіяв йому тілесні ушкодження, а саме різану рану лівого плеча.
Відповідні відомості 04.06.2020 внесено до ЄРДР під № 0000120 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.
У відповідності до положень ст. 131 КПК України арешт є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна ( ч. 1 ст. 170 КПК України).
Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).
Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170- 173 КПК України, для прийняття законного та обгрунтованого рішення, слідчим суддею з`ясовано всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.
Так, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, враховує, зокрема правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказ у кримінальному провадженні, достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення, розмір можливої конфіскації, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, наявність заявленого цивільного позову або можливість заявлення такого позову, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
При цьому слідчий суддя, відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до постанови про визнання предметів речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 04.06.2020 лезо ножа, довжиною 95 мм, шириною в найтовстішій частині 20 мм, на йому мається надпис KAISERHOFF PARING KNIFE та плями речовини бурого кольору, визнано речовим доказом по кримінальному провадженню №0000120 від 04.06.2020 та приєднано його до матеріалів кримінального провадження. Дане лезо та плями речовини бурого кольору після проведення експертизи будуть передані в камеру зберігання речових доказів Монастирищенського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області до вирішення питання по суті.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
КПК передбачає можливість тимчасового вилучення майна у трьох випадках: 1) у затриманої особи; 2) при проведенні огляду; 3) при проведенні обшуку. Майно є тимчасово вилученим до його повернення або вирішення питання про його арешт.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно повинно бути негайно повернуто особі, у якої воно вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
На адресу Монастирищенського районного суду Черкаської області 04.06.2020 надійшло клопотання слідчого Монастирищенського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області у кримінальному провадженні № 0000120 від 04.06.2020 про проведення огляду у формі обшуку іншого володіння особи в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України, в ході якого було виявлено та вилучено лезо ножа із плямами бурого кольору.
Згідно ухвали слідчого судді Монастирищенського районного суду Черкаської області від 04.06.2020 в задоволенні клопотання про проведення огляду у формі обшуку іншого володіння особи в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України відмовлено повністю.
Відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК України слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.
Таким чином, у слідчого судді наявні всі підстави вважати, що виявлені та вилучені під час огляду місця події від 02.02.2020 ( згідно дати, яка зазначена в протоколі огляду місця події)металеве лезо із залишками речовини бурого кольору не відповідають критеріям, зазначеним у ст. 85, 86 КПК України, отримані з істотним порушенням вимог КПК України, прав людини і основоположних свобод (п. 1) ч. 2 ст. 87 КПК України).
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до переконання, що стороною обвинувачення не наведено достатніх правових підстав для накладення арешту на зазначене майно та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання слідчого у повному обсязі.
Відповідно до ст. 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Статтею 16 КПК України встановлено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України відмова в задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі всього або частини тимчасово вилученого майна.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 85, 86, 87, 117, 169-175, 233, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання слідчого Монастирищенського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Монастирищенського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_4 (матеріали кримінального провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120 від 04.06.2020) про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, відмовити повністю.
Ухвала піддягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1