Справа № 296/2029/20
УХВАЛА

Іменем України

13 березня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «Вуд Експорт ЮА», про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира з клопотанням про скасування арешту майна підприємства звернувся адвокат ОСОБА_2 .

Слідчий суддя дослідивши матеріали скарги вважає, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав.

Приписами ч.1 ст.174 КПК України визначено, зокрема, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Враховуючи положення закону, до початку розгляду клопотання слідчий суддя повинен переконатися, що подане воно саме особою, яка має таке право.

Між тим, вбачається, що встановити особу, яка подала клопотання, неможливо, оскільки воно подане не в письмовому, а в електронному вигляді, до того ж не містить особистого підпису особи, що його подала.

Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи. Зокрема, клопотання, подане в електронному вигляді, має відповідати вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Відповідно до ст.ст. 5, 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа (інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа) може використовуватися електронний підпис. Створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису.

Також згідно зі ст.7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електроні довірчі послуги».

Як вбачається з матеріалів клопотання, додатки до нього скріплені електронним цифровим підписом.

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи ( його представника ).

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа ( ч. ч. 1 - 2 ст. 6 зазначеного Закону ). Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України " Про електронний цифровий підпис ".

Згідно із ст. 1 Закону України « Про електронний цифровий підпис », електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

01 грудня 2018 року в газеті « Голос України » Державною судовою адміністрацію України опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи. Відповідно до оголошення, дослідна експлуатація системи розпочинається з 01 березня 2019 року у складі вісьмох підсистем ( модулів ). З 01 січня 2019 року підсистема ЄСІТС функціонує в тестовому режимі.

01 березня 2019 року в газеті «Голос України» ( № 42 ( 7048 ) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 ( 6984 ) від 01 грудня 2018 року щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, в якому також зазначено, що про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи буде повідомлено додатково.

Станом на дату надходження клопотання до суду Положення про Єдину судову інформаційно - телекомунікаційну систему не затверджено, відтак на даний час відсутні підстави для звернення до суду в системі «Електронний суд», що унеможливлює прийняття скарги судом саме в електронній формі.

Враховуючи викладене, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника.

З огляду на викладене, подане клопотання не підписано заявником, а тому слідчий суддя приходить до висновку про необхідність його повернення особі, яка його подала.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174,395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «Вуд Експорт ЮА», про скасування арешту майна , - повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не перешкоджає особі повторно звернутися з клопотанням до слідчого судді.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1