Номер провадження:1-кс/521/3350/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

У Х В А Л И В:
З клопотання слідчого та доданих матеріалів вбачається, що в невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел спрямований на вчинення нападу поєднаного з погрозою застосування насильства небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, з метою заволодіння майном ТОВ «ВОГ Рітеіл».
Далі, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 поклавши до внутрішньої кишені куртки предмет, ззовні схожий на пістолет, який мав намір використовувати в якості засобу вчинення злочину, попрямував до АЗС «WOG» 1402 Дальницька», яка розташована на вулиці Дальницькій, 55 в місті Одесі.
У подальшому, переслідуючи корисливі мотиви, з метою особистого збагачення ОСОБА_5 , через незачинені двері проник до приміщення АЗС««WOG» 1402 Дальницька» та попрямував до касової зони, де побачив оператора-касира вказаної АЗС ОСОБА_7 .
В подальшому ОСОБА_5 , скориставшись сприятливою обстановкою для вчинення злочину, а саме відсутністю сторонніх осіб, діючи умисно, з метою особистого збагачення, дістав із внутрішньої кишені куртки, одягнутої на ньому предмет, ззовні схожий на пістолет та тримаючи його у правій руці направив на ОСОБА_7 , та погрожуючи застосуванням вказаної зброї, тобто застосуванням насильства небезпечного для життя здоров`я, наказав потерпілій мовчати, після чого дістав з незачиненого касового апарату грошові кошти у сумі 3120 гривень.
Надалі, разом із викраденим ОСОБА_5 з місця скоєння кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.
Своїми протиправними діями ОСОБА_5 заподіяв ТОВ «ВОГ Рітеіл», матеріальний збиток на загальну суму 3120 гривень 00 копійок.
11 липня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Слідчий звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 мотивуючи клопотання тим, що останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, оскільки вважала мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.
Адвокат заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний триманням під вартою, а саме домашній арешт.
ОСОБА_5 позицію адвоката підтримав.
Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та адвоката, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
11 липня 2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187 КК України.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може вдатися до спроб перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Зокрема при розгляді клопотання слідчий суддя оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.
Крім цього, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, слідчий суддя бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Вважаю, що у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Так, обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме відомостями, які містяться в протоколі прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 09 липня 2020 року, протоколі огляду місця події від 09 липня 2020 року, протоколі допиту потерпілої ОСОБА_7 від 10 липня 2020 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_8 від 10 липня 2020 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_9 від 10 липня 2020 року, протоколі обшуку від 10 липня 2020 року, протоколі огляду предмету від 10 липня 2020 року, постанові про долучення речових доказів від 10 липня 2020 року, заявою ОСОБА_5 від 10 липня 2020 року, та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
На думку слідчого судді вказаних обставин, для підтвердження обґрунтованості підозри достатньо, задля переконання стороннього спостерігача у тому, що підозрюваним могло бути вчинено кримінальне правопорушення.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
У п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182).
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, та вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`який запобіжних заходів передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому підозрюваному ОСОБА_5 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого, умисного корисливого злочину, будучи раніше судимим, в тому числі і за злочини проти власності, знову вчинив злочин майнового характеру, немає постійного місця проживання та реєстрації, неодружений, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, не працевлаштований, а відтак немає постійного доходу, а тому існують ризики, що підозрюваний, з метою ухилення кримінальної відповідальності, перебуваючи на свободі може переховуватись від органу досудового слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення.
Обмежень щодо застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України слідчим суддею під час судового розгляду не встановлено.
Під час судового засідання підозрюваним та його захисником не було надано слідчому судді достатніх доказів які б свідчили, що при застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, будуть гарантувати, що останній не буде переховуватись від органу досудового розслідування, не вчинятиме інший злочин.
На підставі ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК не визначати.
Керуючись ст. ст. 183, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Затримати ОСОБА_5 негайно в залі суду.
На підставі ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави, достатній для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України не визначати.
Строк дії ухвали становить 60 днів і обчислюється з моменту оголошення ухвали, тобто з 11 липня 2020 року. Ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу припиняє свою дію 09 вересня 2020 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя ОСОБА_1