печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 грудня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за заявою адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0004559,

В С Т А Н О В И В :
У провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за клопотанням прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 старшого групи прокурорів у даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0004559.

В обґрунтування заяви адвокат ОСОБА_3 вказує, що Печерський районний суд м. Києва був незаконно утворений, не має статусу органу державної влади, а тому це викликає сумнів в неупередженості, безсторонності слідчого судді, ухвалення ним законного рішення та виключають його участь у розгляді цієї справи.

Учасники розгляду до судового засідання не з`явилися, про розгляд провадження повідомлені належним чином.

Прокурор ОСОБА_7 через канцелярію суду подав заяву, в якій просив відмовити в задоволенні заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_5 .

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши заявлений відвід слідчому судді, дослідивши матеріали провадження, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Заявлений відвід обгрунтовується тим, що особисті права та інтереси підозрюваного ОСОБА_4 порушуються у зв`язку з тим, що Печерський районний суд м. Києва був незаконно утворений, не має статусу органу державної влади, а тому це викликає сумнів в неупередженості, безсторонності слідчого судді, ухвалення ним законного рішення та виключають його участь у розгляді цієї справи.

Наряду з вказаним, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріалами також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0004559.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін, не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення ним об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, визначені КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, суддя,

У Х В А Л И В :
Заяву адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0004559, залишити без задоволення.

Ухвала судді не підлягає оскарженню.

Суддя ОСОБА_1