Провадження № 11-сс/4823/113/20 Слідчий суддя ОСОБА_1
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2020 рокум. Чернігів

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Чернігівського апеляційного суду в складі:

Головуючого-суддіОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у письмовому провадженні у м. Чернігові матеріали за апеляційною скаргою представника потерпілої ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 13 березня 2020 року про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_7 звернувся до Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області з клопотанням про скасування арешту на належну йому квартиру АДРЕСА_1 у зв`язку із закриттям кримінального провадження № 0000495 від 12.04.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, в рамках якого було накладено арешт.

Ухвалою слідчого судді було задоволено клопотання та скасовано арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Прилуцького міськрайонного суду від 30.07.2019 року в рамках кримінального провадження №0000495 на квартиру АДРЕСА_1 , яка згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 13.07.2019 року належить ОСОБА_7 .

В обґрунтування рішення, слідчий суддя вказав, що мотивами накладення арешту на майно стало те, що вище вказана квартира є безпосереднім предметом посягання, доступ до якої отриманий шляхом можливого підроблення підпису спадкодавця в заповіті, однак в ході досудового розслідування за результатом проведеної почеркознавчої експертизи № 4069-4074/1924 від 27.11.2019 року було встановлено, що досліджуваний рукописний запис та підпис від імені ОСОБА_8 в оспорюваному заповіті від 05.09.2014 року виконані ОСОБА_8 . Положеннями ст. 204 ЦК України визначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. В даному випадку, з огляду на висновок експерта, слідчий суддя дійшов висновку, що оспорюваний заповіт є правомірним, оскільки підстава, на яку посилався заявник, ініціюючи кримінальне провадження, свого підтвердження в ході досудового розслідування не знайшла.

Не погоджуючись з даною ухвалою, представник потерпілої адвокат ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту.

В обґрунтування таких своїх вимог зазначає, що ухвала слідчого судді не законна, оскільки його, як представника потерпілої не було допущено до розгляду клопотання, що позбавило потерпілу сторону висловити свою думку та надати докази. Підставою для скасування арешту слідчий суддя зазначив закриття кримінального провадження, тоді як вказана постанова оскаржується у суді і на даний час не набрала чинності. Крім того, вказує, що слідчий суддя не може скасувати арешт на квартиру шляхом скасування ухвали слідчого судді Прилуцького міскрайонного суду від 30.07.2019 року, оскільки арешт на дану квартиру накладено ухвалою Чернігівського апеляційного суду від 03.02.2020 року.

В судове засідання учасники судового провадження не з`явилися, від прокурора та слідчого надійшли заяви з проханням слухати справу у їх відсутність. Апелянт в апеляційній скарзі зазначив про слухання справи з без його участі, тому розгляд справи відбувся у письмовому провадженні.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали судової справи та кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що остання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, слідчим проводилося досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000495 від 12.04.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, в ході якого за заявою ОСОБА_5 було встановлено, що покійна матір заявниці ОСОБА_8 з 2013 року страждала психічним захворюванням, з приводу чого перебувала на обліку у лікаря-психіатра. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, а донька ОСОБА_5 звернулася до нотаріуса з приводу прийняття спадщини, що залишилася після смерті матері, однак їй повідомили про те, що покійна ОСОБА_8 по собі залишила заповіт, посвідчений нотаріусом ОСОБА_9 від 05.09.2014 року, що зареєстровано у реєстрі за № 1226, яким усе своє майно заповіла ОСОБА_7 , який за повідомленням заявниці, є сторонньою особою.

31.01.2020 року слідчим СВ Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_10 було винесено постанову про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000495 від 12.04.2019 року, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Із даної постанови вбачається, що слідчим у ході досудового розслідування призначено судову почеркознавчу експертизу, за результатами якої з`ясовано, що підпис ОСОБА_8 у документі «Заповіт» було виконано нею, що виключає наявність складової ознаки кваліфікації вказаного діяння. Разом із тим, слідчим зазначено, що з приводу психічного стану особи на запит слідчого психоневрологічне відділення Прилуцької ЦМЛ надало відповідь про перебування «у лікаря-психіатра з діагнозом «маячний розлад органічного походження» та дані про те, що у подальшому маячна симптоматика зникла.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Разом з тим, ч. 1 ст. 174 КПК України чітко визначає, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо відпали підстави його застосування. Необхідність скасування накладення арешту майна може обумовлюватися і закриттям провадження. У зв`язку із тим, що арешт у рамках даного провадження накладний слідчим суддею, даний арешт також підлягає скасуванню слідчим суддею, так як його ухвала є правовою підставою скасування даного заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 13.07.2019 року, ОСОБА_7 отримав спадщину, яка складається з квартири АДРЕСА_1 (а.с. 5-6).

Слідчим суддею при перевірці фактичних обставин справи було встановлено, з чим погоджується і колегія суддів, що втручання у право заявника на мирне володіння майном є незаконним, оскільки кримінальне провадження в рамках якого було накладено арешт закрито.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 13 березня 2020 року, якою задоволено клопотання ОСОБА_7 про скасування арешту на майно квартиру АДРЕСА_1 залишити без змін.

Ухвала остаточна і касаційному оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4