Справа № 645/3136/20
Провадження № 1-кс/645/790/20
У Х В А Л А
іменем України

03 червня 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001128 від 31.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_5 , в якому просить суд накласти арешт на речові докази, що були виявлені та вилучені під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: 4 відрізки ліпкої стрічки зі слідами пальців рук; кухонний ніж; пульт зі слідами речовини бурого кольору; штору зі слідами речовини бурого кольору, що визнані речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

В обґрунтування клопотання зазначив, що 31.05.2020 до Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора 102, про те, що 31.05.2020 з адреси: АДРЕСА_1 до КНП ХМКЛ ШНМД ім. проф. Мещанінова ХМР був доставлений ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з діагнозом: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, перелом кісток ніг, ребер, гемопневмоторокс. 31.05.2020 за вказаним фактом СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області розпочато кримінальне провадження № 0001128 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. З метою збереження та фіксації речових доказів, які в подальшому можуть мате важливе значення для проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню, слідчим СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 31.05.2020 за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено невідкладну слідчу дію- огляд місця події, в ході якого було виявлено та вилучено: 4 відрізки ліпкої стрічки зі слідами пальців рук; кухонний ніж; пульт зі слідами речовини бурого кольору; штора зі слідами речовини бурого кольору. В ході проведення досудового розслідування в якості свідка було допитано ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , яка в ході допиту повідомила, що за вказаною адресою вона мешкає разом зі своїм співмешканцем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та братом ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказана квартира на праві власності належала її батькам, які померли, після смерті батьків ОСОБА_8 квартиру на себе не оформлювала, інших спадкоємців, окрім неї не має. Речі, які були виявлені та вилучені під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 4 відрізки ліпкої стрічки зі слідами пальців рук; кухонний ніж; пульт зі слідами речовини бурого кольору; штора зі слідами речовини бурого кольору - визнані речовими доказами в даному кримінальному провадженні.
В судовому засіданні слідчий підтримала подане клопотання.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ст. 172 КПК України, неприбуття в судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторони кримінального провадження, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вважає необхідним зазначити наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що 31.05.2020 до Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора 102, про те, що 31.05.2020 з адреси: АДРЕСА_1 до КНП ХМКЛ ШНМД ім. проф. Мещанінова ХМР був доставлений ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з діагнозом: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, перелом кісток ніг, ребер, гемопневмоторокс. 31.05.2020 за вказаним фактом СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області розпочато кримінальне провадження № 0001128 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

З метою збереження та фіксації речових доказів, які в подальшому можуть мате важливе значення для проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню, слідчим СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 31.05.2020 за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено невідкладну слідчу дію- огляд місця події, в ході якого було виявлено та вилучено: 4 відрізки ліпкої стрічки зі слідами пальців рук; кухонний ніж; пульт зі слідами речовини бурого кольору; штора зі слідами речовини бурого кольору
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, якщо є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Таким чином, мається правова підстава, передбачена п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події 31.05.2020 року.

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001128 від 31.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, що були виявлені та вилучені під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: 4 відрізки ліпкої стрічки зі слідами пальців рук; кухонний ніж; пульт зі слідами речовини бурого кольору; штору зі слідами речовини бурого кольору, що визнані речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: