У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/217/20
Номер провадження 1-кс/184/62/20

19 лютого 2020 рокум. Покров

Слідчий суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши погоджене з прокурором Орджонікідзевського відділу Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотання слідчого Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженню № 0000032 від 15.01.2020 року за ч.1 ст.213 КК України, за участю слідчого ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:
До Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Орджонікідзевського відділу Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженню № 0000032 від 15.01.2020 року за ч.1 ст.213 КК України, в обґрунтування якого посилається на те, що в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді про дозвіл на проведення обшуку на території домоволодіння АДРЕСА_1 було проведено обшук, під час якого було виявлено факт здійснення ОСОБА_5 операцій із брухтом чорних металів без державної реєстрації або без спеціального дозволу, одержання я кого передбачено законодавством та вилучено до Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області напільні електронні ваги марки «Dahongyina», напільні механічні ваги з маркуванням № 50-16-88, брухт чорного металу загальною вагою 1001,8 кг., брухт алюмінію загальною вагою 53 кг., калькулятор Optima 75503, грошові кошти: купюри номіналом 50 гривень в кількості 15 штук, купюри номіналом 5 гривень в кількості 75 штук, купюра номіналом одна гривня в кількості 7 штук, купюра номіналом 5 гривень пошкоджена в кількості 1 штука, один долар США, аркуш паперу з записами. З огляду на наведене, слідчий просить, відповідно до ст..170 КПК України, накласти арешт на вилучене майно з метою збереження останнього як речового доказу, оскільки таке майно використовувалось як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також для відшкодування завданої шкоди.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав у повному обсязі з обставин, викладених у клопотанні та просив його задовольнити.

ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилась, про місце та час розгляду клопотання була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд клопотання без її участі.

Відповідно до положень ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду та неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про час та місце його розгляду, не перешкоджає розгляду вказаного клопотання.

Вивчивши клопотання, перевіривши додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст..170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ст..172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Як слідує із матеріалів клопотання, ухвалою Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 13 лютого 2020 року клопотання було повернуто слідчому Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин.

Повторно слідчий Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернулась з клопотанням про арешт тимчасово майна (після усунення недоліків) до суду 17 лютого 2020 року.

Відповідно до ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Частинами 1,2 ст. 114 КПК України встановлено, що для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених підчас відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

У відповідності до ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. При обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. Якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування, то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час.

В силу вимог ст. 116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Разом з тим, ч. 1 ст. 117 КПК України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку, пропущеного із поважних причин за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Як слідує із штемпеля вхідної кореспонденції, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подане слідчим до суду 17.02.2020р. та авторозподіл клопотання проведений 17.02.2020р. о 12:56:29 год., що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду.

Отже враховуючи, що ухвалу про повернення слідчому клопотання про арешт майна для усунення наявних у ній недоліків постановлено слідчим суддею 13.02.2020 року (оголошено вступну та резолютивну частини ухвали), встановлений у останній 72-годинний строк для усунення вказаних недоліків спливає 16.02.2020р.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про звернення слідчого до суду із відповідним клопотанням по закінченню передбаченого чинним процесуальним законодавством та визначеним ухвалою суду строком.

Наведений висновок слідчого судді узгоджується також із практикою ВС України, яка викладена у постанові Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27 травня 2019 року по справа № 461/1434/18, де суд вирішуючи питання про початок перебігу процесуального строку при оголошенні вступної та резолютивної частини ухвали, прийшов до наступних висновків:
«При вирішенні питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали слідчого судді - день оголошення резолютивної частини ухвали чи день оголошення повного її тексту, суд повинен керуватися приписами ст. 376 КПК.
Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 КПК судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому, головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.
Тобто, за змістом ст. 376 КПК дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.
Зважаючи на те, що постановлення ухвали слідчим суддею не пов`язане з вирішенням справи по суті, а рівень складності скарг, які передаються на розгляд слідчим суддям, зазвичай не є таким, що потребує значного часу для складання ухвали щодо їх вирішення, оголошення слідчим суддею в порядку ч. 2 ст. 376 КПК лише резолютивної частини ухвали має місце переважно у виняткових випадках та жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження.
У випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК».
Натомість, звертаючись із клопотанням повторно 17.02.2020 року ( після закінчення 72- годиного строку для виправлення недоліків) слідчий питання про поновлення пропущенного строку не ставить та причини поважності пропуску строку не зазначає.

За результатами розгляду клопотання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя вправі постановити ухвалу про: 1) задоволення клопотання; 2) відмову у задоволенні клопотання; 3) повернення його для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК. Зокрема, прокурору повертається клопотання про арешт майна, якщо воно не відповідає вимогам ст. 171 КПК України (ч. 3 ст. 172 КПК України).

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст..173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Керуючись ст.ст. 98, 167, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання слідчого Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна (після усунення недоліків) в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.01.2020 за №0000032, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 213 КК України - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Орджонікідзевський міський суд протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Повний текст ухвали оголошено 20.02.2020р. о 14:00 год.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1