1Справа № 335/3031/20 1-кс/335/1668/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 травня 2020 року слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Запоріжжі клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту,
В клопотанні заявник вказує, що рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 20.02.2020 по цивільній справі № 336/2373/18 було задоволено її позов та визнано за нею право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 та витребувано з чужого володіння ОСОБА_5 вищезазначену квартиру.
При реєстрації права власності на вищезазначену квартиру, ОСОБА_3 стало відомо про наявність арешту цього майна, застосованого на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 21.03.2017 по справі № 335/4824/17.
ОСОБА_3 вважає, що в застосуванні арешту квартири відпала потреба, оскільки розслідуванням кримінального провадження слідчий не займається, але судом вже встановлений факт підробки довіреності від імені ОСОБА_6 та повернуто квартиру законному власнику.
Таким чином, вона просить слідчого суддю скасувати арешт, накладений ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 14.04.2014 по справі № 335/4837/17.
В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилась, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність. На задоволенні клопотання наполягає та просить його задовольнити з підстав, викладених в ньому.
Прокурор Запорізького відділу Запорізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_7 проти вимог, викладених у клопотанні, не заперечує, про що свідчить його заява, просить здійснювати розгляд справи у його відсутність.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим провести розгляд справи у відсутність осіб, які не з`явилися.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду скарги слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч. 10 вказаної статті не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Стаття 41 Конституції України гарантує, що кожен громадянин має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, яка набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Аналогічні положення закріплені в ст. 316-321 ЦК України.
Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, оцінивши всі надані докази у сукупності, слідчий суддя вважає, що заявлені вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.
Зокрема, в ході досудового розслідування було з`ясовано, що до Запорізької місцевої прокуратури № 2 звернувся із заявою приватний нотаріус ОСОБА_9 , яка повідомила, що вона 25.11.2017 посвідчила договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 . Договір укладався між ОСОБА_10 (продавець), який діяв за довіреністю від імені ОСОБА_11 , та ОСОБА_5 (покупець). Проте, у подальшому їй стало відомо, що дійсний власник вказаної квартири ОСОБА_12 померла ще 10.10.2016.
За даними з реєстру прав власності на нерухоме майно квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_5 .
Таким чином, в органа досудового розслідування виникали обґрунтовані підозри, що невстановлені особи шахрайським шляхом з корисних мотивів шляхом підробки документів заволоділи квартирою АДРЕСА_1 .
14.04.2017 прокурор Запорізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_13 , в рамках вищезазначеного кримінального провадження звернувся до слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя із клопотанням про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .
Відповідно до ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 14.04.2017, постановленої у справі № 335/4824/17 провадження 1-кс/335/3273/2017, з метою забезпечення збереження майна, слідчим суддею було накладено арешт на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом заборони на розпорядження та відчуження, без заборони використання.
При цьому, як вбачається з рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 20.02.2020, ухваленого по справі № 336/2373/18 провадження 2/336/229/2020, позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_5 задоволені у повному обсязі. Визнано за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , що прийняв квартиру АДРЕСА_1 у спадщину після смерті ОСОБА_12 та не оформив право на спадщину. Витребувано від ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 .
Вказане рішення суду набрало законної сили 24.03.2020.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Таким чином, заявник довела, що в подальшому застосування заходу у вигляді накладення арешту на майно відпала потреба, з чим також погодився прокурор у поданій заяві, а тому на думку слідчого судді відпала потреба у заходах забезпечення кримінального провадження.
Враховуючи викладене, суддя вважає що арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити.
Арешт на квартиру АДРЕСА_1 , накладений ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 14.04.2017 у справі № 335/4824/17 провадження 1-кс/335/3273/2017 скасувати.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1