Справа № 627/344/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.05.2020смт. Краснокутськ

Слідчий суддя Краснокутського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Краснокутськ Харківської області клопотання слідчого про арешт майна,

у с т а н о в и в :

Старший слідчий СВ Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в якому зазначила, що 29 квітня 2020 року до чергової частини Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП в Харківській області надійшов рапорт начальника СКП Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 про те, що на території подвір`я домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 , знаходиться труп чоловіка.
29 квітня 2020 року відомості про вказане правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000142, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

30 квітня 2020 року, під час огляду трупа, що був здійснений в приміщенні Богодухівського моргу, розташованого за адресою: площа Святодухівська,7, м.Богодухів Богодухівського району Харківської області, було виявлено та вилучено середню третю правої великогомілкової кістки; залишки напівшерстяного светра чорного кольору у вигляді спинки, 2 рукавів та передньої полочки, які відділені по шву та представлені окремими деталями; ворот від светра напівшерстяний червоного кольору; штани з костюмної тканини темно-зеленого кольору; напівшерстяні гамаші чорного кольору; залишки шерстяних шкарпеток темно-сірого кольору.

З метою проведення медико-криміналістичних імунологічних експертиз, слідчий просила накласти арешт на вищевказані речі. Слідчий, звертаючись до слідчого судді з клопотанням, зазначила як підставу арешту майна - збереження речових доказів.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Заслухавши думку слідчого, дослідивши надані докази, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Як вбачається з клопотання, 29.04.2020 року, відповідно до ст.214 КПК України, до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, на підставі рапорту начальника СКП Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 про те, що на території подвір`я домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 , знаходиться труп чоловіка.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п. 1, 3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Як вбачається з протоколу огляду трупа від 30.04.2020 року, під час огляду трупа, що був здійснений в приміщенні Богодухівського моргу, розташованого за адресою: площа Святодухівська,7, м.Богодухів Богодухівського району Харківської області, було виявлено та вилучено середню третю правої великогомілкової кістки; залишки напівшерстяного светра чорного кольору у вигляді спинки, 2 рукавів та передньої полочки, які відділені по шву та представлені окремими деталями; ворот від светра напівшерстяний червоного кольору; штани з костюмної тканини темно-зеленого кольору; напівшерстяні гамаші чорного кольору; залишки шерстяних шкарпеток темно-сірого кольору.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.173КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довела необхідність арешту майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу, є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
За таких підстав слідчий суддя вважає , що клопотання слідчого законне , обгрунтоване та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 369, 370-372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого слідчого СВ Краснокутського відділення поліції Богодухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на:
-середню третю правої великогомілкової кістки;

-залишки напівшерстяного светра чорного кольору у вигляді спинки, 2 рукавів та передньої полочки, які відділені по шву та представлені окремими деталями;

-ворот від светра напівшерстяний червоного кольору;

-штани з костюмної тканини темно-зеленого кольору;

-напівшерстяні гамаші чорного кольору;

-залишки шерстяних шкарпеток темно-сірого кольору, що були тимчасово вилучені 30.04.2020 року, під час огляду трупа в приміщенні Богодухівського моргу, розташованого за адресою: площа Святодухівська,7, м.Богодухів Богодухівського району Харківської області.

Вказані предмети зберігати в камері схову речових доказів Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП в Харківській області за адресою: Харківська область, Краснокутський район, смт.Краснокутськ, вул.Миру,170.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1