Справа №760/6235/20
Провадження №1-кс/760/2540/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання сторони кримінального провадження - слідчого СВ ВП на СЗТ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 на підставі матеріалів досудового розслідування № 0000010 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.01.2020 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Ялтушків, Барського району, Вінницької області, громадянки України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , строком на 60 днів.

Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи притягнутою до кримінальної відповідальності Солом`янським УП ГУ НП за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, матеріали відносно якої перебувають на розгляді у Солом`янському районному суді м. Києва, на шлях виправлення на стала та повторно вчинила нове умисне кримінальне правопорушення корисливого характеру за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 , 03.01.2020 р. близько 17 год. 40 хв., перебуваючи в приміщенні кафе «Варенична», що знаходиться за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна 1, помітили раніше невідомого їм чоловіка ОСОБА_8 , в кишені куртки якого побачили гроші, якими вирішила заволодіти.

Так, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, діючи відповідно до попередньої домовленості з ОСОБА_7 , згідно розподілених ролей, направлений на відкрите заволодіння чужим майном, наблюдала за навколишньою обстановкою. В свою чергу, ОСОБА_7 , реалізуючи свій злочинний умисел, діючи відповідно до попередньої домовленості, згідно розподілених ролей, направлений на відкрите заволодіння чужим майном, схопив потерпілого ОСОБА_8 за його куртку та своєю правою рукою шляхом ривка відкрито викрав з кишені куртки потерпілого гроші, а саме 3800 доларів США( згідно курсу НБУ на 03.01.2020 становить 90007 грн.) та 2100 євро (згідно курсу НБУ на 03.01.2020 становить 53486 грн.), які тримав у руках. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_7 діючи відповідно до відведеної йому ролі, на вимогу ОСОБА_5 покинути місце вчинення кримінального правопорушення, разом вибігли з приміщення кафе «Варенична».

Після чого, діючи умисно, передбачаючи можливість настання наслідків у вигляді спричинення майнових збитків та бажаючи настання таких наслідків, ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , діючи з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення, утримуючи при собі, відкрито викрадене чуже майно, що належить потерпілому ОСОБА_8 , з місця вчинення злочину зникли, розпорядившись викраденим на власний розсуд, завдавши останньому майнової шкоди на загальну суму 145 493 гривень, що є значною шкодою.

Таким чином, своїми умисними діями, ОСОБА_5 , вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене за попередньою змовою групою осіб, вчинене повторно, що завдало значної шкоди потерпілому.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26.02.2020 р. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.186 КК України, підтверджується зібраними, під час досудового розслідування, в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом - заявою ОСОБА_8 від 03.01.2020 про скоєння кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом затримання особи ОСОБА_7 , в порядку ст. 208 КПК України від 03.01.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 03.01.2020; протоколом пред`явлення особи за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_8 від 04.01.2020; протоколами допиту свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 - від 03.01.2020 р., протоколом проведення слідчого експерименту з потерпілим ОСОБА_8 від 04.01.2020 р.; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 04.01.2020 р.; протоколами допиту свідків: ОСОБА_17 , ОСОБА_18 - від 10.01.2020 р.; протоколом одночасного допиту від 14.02.2020 р.; протоклом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 19.02.2020 р.; іншими матеріалами в їх сукупності.

Отже, в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.3 ст.186 КК України.

Таким чином, є підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 вчинила тяжкий злочин, який відповідно до ч.3 ст.186 КК України, карається позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років.

Так, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрювана ОСОБА_5 може значний термін переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення. Вказний ризик підтверджується тим, що підозрювана не має постійного доходу, не працює, суспільно-корисною працею не займається, тому існує реальний ризик, що вона з метою наживи зможе продовжити свою протиправну діяльність та вчиняти нові умисні корисливі кримінальні правопорушення й надалі, змінить місце свого проживання не повідомивши про це слідчі підрозділи, що ускладнить проведення досудового розслідування.

Слідчий зазначає, що вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та її належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, продовжити злочинну діяльність, тому просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні підозрювана ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання, пояснила, що вона має неофіційне місце роботи та місце поживання в Києві. Крім того, пояснила, що злочину не вчиняла.

В судовому засіданні захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою - особисте зобов`язання, посилаючись на те, що ризики передбачені ст. 177 КПК України прокурором та слідчим не доведені та належним чином не обґрунтовані. Також пояснив, що підозрювана добросовісно виконує зобов`язання, вчасно з`являється до слідчого, та не має наміру переховуватись та змінювати місце проживання.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

Як вбачається із матеріалів клопотання, слідчим відділом поліції на станціях залізничного транспорту ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000010 від 03.01.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

26.02.2020 р. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлена про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обгрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2001 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає,що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішенн у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівсьтва» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрювану з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівсьтва» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівсьтва» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання в особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання вставленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Так, ОСОБА_5 хоча і підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, проте раніше не судима, до кримінальної відповідальності не притягувалась, має постійне місце проживання, працює.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, стан здоров`я підозрюваного, його психологічний стан, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, його репутацію, майновий стан, наявність утриманців, приходжу до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає.

Але, враховуючи те, що слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке в свою чергу підтверджується доданими до клопотання матеріалами, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, уявляється доцільним застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Таким чином, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту забезпечить належне виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

У відповідності до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваній залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ ВП на СЗТ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - домашній арешт, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 21-00 години вечора до 07-00 години ранку наступного дня, строком до 26 квітня 2020 року включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом.

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування до 26 квітня 2020 року включно.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1