Справа № 388/121/20
пров. 1-кп/393/46/20

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2020 року смт. Новгородка

Новгородківський районний суд Кіровоградської області
в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
захисника-адвоката ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
потерпілої ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Новгородка в режимі відеоконференції з Долинським районним судом Кіровоградської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000609 від 07.09.2019р. по обвинуваченню:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця

м.Долинська, Кіровоградської області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , відповідно до ст.89 КК України є особою, що не має судимостей,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,
ВСТАНОВИВ:
На розгляді в Новгородківському районному суді Кіровоградської області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Ухвалою суду від 26.03.2020р. задоволено клопотання захисника-адвоката, яке подане в інтересах обвинуваченого, та вирішено проводити дане судове засідання в режимі відеоконференції з ДУ ''Миколаївський слідчий ізолятор'' за участі обвинуваченого ОСОБА_6 .

Ухвалою суду від 30.03.2020р. вирішено проводити дане судове засідання в режимі відеоконференції з Долинським районним судом Кіровоградської області за участі прокурора, потерпілої та захисника-адвоката.

31.03.2020р. на адресу Новгородківського районного суду із ДУ ''Миколаївський слідчий ізолятор'' надійшла заява обвинуваченого ОСОБА_6 , згідно якої він не згоден на проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

В судовому засіданні 01.04.2020р. прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Прокурор обгрунтовує дане клопотання тим, що ризики, які були на момент обрання та продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінилися.

Потерпіла підтримала зазначене клопотання прокурора.

Захисник-адвокат ОСОБА_3 заперечував щодо вказаного клопотання прокурора та просив суд застосувати до обвинуваченого запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Згідно ч.ч.1-3 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 07.02.2020р. продовжено обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 06.04.2020р. включно.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд враховує також: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується (ч.2 ст.121 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі від семи до десяти років); міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців ; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого .

У справі ''Воляник проти України'' від 02.10.2014р. Європейський суд з прав людини вказав, що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного таких загроз,як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.
У справі ''W проти Швейцарії'' від 26.01.1993р. Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
У справі ''Ілійков проти Болгарії'' від 26.07.2001р. Європейським судом з прав людини зазначено, що ''суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів''.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що ризики, які були на момент обрання та продовження запобіжного заходу обвинуваченому не змінилися. Вказані ризики визначені в пунктах 1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме - обвинувачений може переховуватись від суду; перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом неявки до суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні.
Більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути застосований до обвинуваченого з огляду на особу останнього. Так, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, на момент затримання не працював, осіб на утриманні не має, за місце проживання характеризується негативно, є особою, що не має судимостей.
Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Таким чином, суд вважає, що клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів підлягає задоволенню.
У відповідності до п.2 ч.4 ст.183 КПК України суд не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.177-178, 182, 183, 197, 331 КПК України суд,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - задовольнити.
Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 11 год. 15 хв. 30 травня 2020 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення.

Копію ухвали направити обвинуваченому, захиснику-адвокату, прокурору та потерпілій, а також до ДУ ''Миколаївський слідчий ізолятор''.

Суддя ОСОБА_7