печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 березня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006132 від 16.08.2019,

ВСТАНОВИВ:
27.03.2020 у провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшло вказане клопотання прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів поліції і фіскальної служби та у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006132 від 16.08.2019.

Згідно з нормою частини четвертої ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання прокурор/слідчий не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, прокурор через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

На підставі частини другої ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною першої статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи у суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки представника сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0006132 від 16.08.2019 за фактом шахрайського заволодіння коштами інвесторів ЖБК «Захисник», за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

У ході досудового розслідування досліджуються обставини заволодіння коштами фізичних осіб, що полягає у незаконному позбавленні їх майнових прав на інвестовані ними квартири у багатоквартирному житловому будинку, що будується за адресою: АДРЕСА_1 .

У клопотанні вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно п. 1 до протоколу № 1 зборів членів житлово-будівельного кооперативу «Захисник» при Головному управлінні МВС України в м. Києві від 29.08.2013 вирішено організувати житлово-будівельний кооператив «Захисник» з метою подальшого будівництва житлового будинку з вбудовано-прибудинковими приміщеннями на вул. Бориспільській, 19 у Дарницькому районі м. Києва. Зазначеним протоколом передбачено, що розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради від 16.07.2013 за № 1183 «Про організацію при ГУ МВС України в м. Києві ЖБК «Захисник» дозволено організацію відповідного кооперативу.

Також в клопотанні зазначено, що ЖБК організовується з метою забезпечення житлом (квартирами) членів кооперативу, їхніх сімей шляхом будівництва багатоповерхового житлового будинку на земельній ділянці, кадастровий номер - :63:332:0051, площею 1, 4395 га, за адресою: м. Київ, вул. Бориспільська, 19.

Прокурором у клопотання вказано, що 20.06.2014 між ТОВ «ОСВ Практик» () (Генпідрядник) та ЖБК «Захисник» () (Замовник) укладено договір генерального підряду на капітальне будівництво № 2, згідно якого Генпідрядник зобов`язувався на свій ризик своїми та/або залученими силами та засобами збудувати та передати Замовнику об`єкт будівництва відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації, умов Договору та завдання Замовника, а саме житловий будинок з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: місто Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 19 (кадастровий номер земельної ділянки :63:332:0051), а Замовник зобов`язувався прийняти закінченим будівництвом об`єкт та оплатити його в межах договірної ціни.

Відповідно до п.п. 1.2 та 1.3 даного Договору, для забезпечення фіксованої вартості житла членів кооперативу «Захисник» Замовник надавав можливість Генпідряднику залучати кошти інвесторів для фінансування будівництва помешкань, а саме: однокімнатних квартир за №№ 1, 8, 9, 16, 33, 49, 57, 65, 80, 89, 93, 107, 113, 116, 121, 126 та АДРЕСА_2 , двокімнатних за №№ 3, 4, 6, 15, 38, 39, 52, 54, 58, 60, 70, 71, 101, 105, 106, 109, 124, 128, 138, 163, 168, 175, 176, 177, 179, 183, 184, 199, 200, 204 та 207, трикімнатних за №№ 68, 161, 171, 178, 198, 202 та 209, а також нежитлових комерційних приміщень у кількості 12 шт.

Зі змісту клопотання вбачається, що Протоколом № 3 загальних зборів членів ЖБК «Захисник» при ГУ МВС України у м. Києві від 12.06.2014 передбачена можливість генпідрядної організації ТОВ «ОСВ Практик» залучити кошти інвесторів для фінансування будівництва помешкань, перелік яких визначено вказаним протоколом.

Інспекцією ДАБК у м. Києві 09.10.2014 зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт за будівельною адресою: вул. Бориспільська, 19 у Дарницькому районі м. Києва, замовником яких є ЖБК «Захисник», про початок виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за вказаною вище адресою.

У клопотанні зазначається, що в подальшому між ТОВ «ОСВ Практик» (продавець) та фізичними особами (інвестори (покупці)) укладено договори купівлі-продажу майнових прав на указані вище квартири та нежитлові (комерційні) приміщення, що будуються у складі житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 19, будівництво якого здійснюється ТОВ «ОСВ Практик» на земельній ділянці з кадастровим номером :63:332:0051.

За вказаними договорами, як зазначив прокурор в клопотанні, інвесторами сплачено ТОВ «ОСВ Практик» кошти на загальну суму понад 22 млн. грн. Відповідно до умов договорів, ТОВ «ОСВ Практик» як продавець зобов`язаний передати квартири у власність покупця шляхом складання акту приймання-передачі після введення об`єкту капітального будівництва в експлуатацію.

Відповідно до зазначених стороною обвинувачення у клопотання відомостей, 04.07.2019 ЖБК «Захисник» в односторонньому порядку розірвано договір генерального підряду на капітальне будівництво №2 від 20.06.2014 між ТОВ «ОСВ Практик» та ЖБК «Захисник», анулювавши, зокрема, його п.п. 1.2 щодо залучення до будівництва зазначеного будинку коштів інвесторів ТОВ «ОСВ Практик», без врахування їх прав та інтересів, з мотивів нібито порушення строків введення в експлуатацію будинку.

В матеріалах клопотання прокурор зазначив, що допитані інвестори повідомили про неправомірні дії з боку керівництва ЖБК «Захисник», спрямовані на незаконне відчуження третім особам належних ним майнових прав на квартири, будівництво яких вони профінансували та майнові права на які належать їм за відповідними договорами купівлі-продажу. Зазначили, що заплановано забрати корпоративні права на квартири інвесторів ТОВ «ОСВ Практик».

Також прокурор зазначив, що допитаний як свідок директор ТОВ «ОСВ Практик» ОСОБА_4 вказав, що 26.09.2019 на загальних зборах ЖБК «Захисник» керівництвом кооперативу вже було представлено членам кооперативу потенційних покупців корпоративних прав на квартири інвесторів ТОВ «ОСВ Практик». Також на цих зборах прийнято рішення про передачу інвесторських майнових прав новому генеральному підряднику, із яким ЖБК «Захисник» в подальшому має намір заключити договір генерального підряду.

Відповідно до клопотання, на думку органу досудового розслідування, службові особи ЖБК «Захисник» вчиняють незаконні дії, направлені на заволодіння майновими правами інвесторів ТОВ «ОСВ Практик» на інвестовані ними квартирами.

Підтвердженням цьому, зокрема, відповідно до тексту клопотання, є повідомлення голови ЖБК «Захисник» від 15.07.2019 вих № 20, відповідно до якого майнові права на помешкання та приміщення, зазначені в п. 1.2 договору генерального підряду на капітальне будівництво № 2, анулюються.

В клопотанні також зазначено, що допитаний як потерпілий інвестор ОСОБА_5 показав, що на загальних зборах ЖБК «Захисник» голова кооперативу ОСОБА_6 відкрито заявляв щодо продажу квартир побудованих інвесторами, які були залучені ТОВ «ОСВ Практик».

Допитаний як свідок представник ТОВ «ОСВ Практик» ОСОБА_7 показав, що керівництво ЖБК «Захисник» намагається не допустити інвесторів ТОВ «ОСВ Практик» до їх законно придбаних квартир з метою подальшого їх продажу. Причиною розірвання договору генерального підряду №2 від 20.06.2014 укладеного між ТОВ «ОСВ Практик» та ЖБК «Захисник» є намагання продати другий раз майнові права на квартири інвесторів ТОВ «ОСВ Практик» побудовані за їх кошти та нежитлові приміщення, також залучити до будівництва свого генпідрядника.

Допитаний як свідок член ЖБК «Захисник» ОСОБА_8 повідомив, що на зборах ЖБК «Захисник» правлінням виносилося питання щодо переходу квартир інвесторів ТОВ «ОСВ Практик» на користь нового генерального підрядника і що будинок буде добудовуватися за кошти від продажу квартир інвесторів, які уклали угоди з ТОВ ОСВ «Практик».

Крім того, до органу досудового розслідування з клопотаннями звернулися інвестори ТОВ «ОСВ Практик», відповідно до яких просять накласти арешт на весь житловий будинок в цілому за будівельною адресою: АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :63:332:0051) та на всі квартири в цьому будинку, з метою недопущення перепродажу квартир, майнові права на які належать ним за відповідними договорами купівлі-продажу.

Постановою слідчого від 17.12.2019 об`єкт незавершеного будівництва житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: місто Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 19, що розташоване на земельній ділянці з кадастровим номером :63:332:0051, яка належить на праві постійного користування ГУ МВС України в м. Києві, разом із квартирами та нежитловими комерційними приміщеннями, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0006132, як об`єкт кримінально протиправних дій.

У клопотанні зазначено, що внаслідок кримінально протиправних дій здійснюється заволодіння майновими правами квартир інвесторів ТОВ «ОСВ Практик» в недобудованому житловому будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: місто Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 19, володільці позбавлені можливості фактично здійснювати повноваження власника.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (номер інформаційної довідки 203009024 від 04.03.2020), відомості щодо власника об`єкту незавершеного будівництва житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: місто Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 19, відсутні. Натомість, згідно вказаної довідки, земельна ділянка за адресою: місто Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 19, з кадастровим номером з кадастровим номером :63:332:0051 перебуває на праві постійного користування в ГУ МВС України в м. Києві та має цільове призначення: для будівництва (реконструкції), експлуатації та обслуговування багатоквартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями.

З огляду на викладене, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, запобігання можливості їх пошкодження, знищення, перетворення, відчуження, на даний час в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на об`єкт незавершеного будівництва житловий будинок з вбудованими приміщеннями громадського призначення за адресою: вул. Бориспільська, 19 у Дарницькому районі м. Києва, що розташований та будується на земельній ділянці з кадастровим номером :63:332:0051, разом із квартирами та нежитловими (комерційними) приміщеннями у ньому, а також на майнові права на однокімнатні квартири за №№ 1, 8, АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_2 , двокімнатні квартири за №№ 3, 4, 6, 15, 38, 39, 52, 54, 58, 60, 70, 71, 101, 105, 106, 109, 124, 128, 138, 163, 168, 175, 176, 177, 179, 183, 184, 199, 200, 204 та 207, трикімнатні квартири за №№ 68, 161, 171, 178, 198, 202 та АДРЕСА_17 , нежитлові (комерційні) приміщення за № 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, що є об`єктами кримінально протиправних дій.

Відповідно до частини п`ятої ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні у справі «Жушман проти України» зазначається, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», п. 50, Series А N 98).

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно пункту 6 частини дев`ятої ст. 100 КПК України, гроші, цінності та інше майно, що одержані фізичною або юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від нього, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено, конфіскуються.

Відповідно до частини другої ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження являється арешт майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог до частини другої ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з положеннями частини третьої ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог частини десятої ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання про задоволення клопотання прокурора про накладення арешту на майно визнане речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а саме, набуте кримінально-протиправним шляхом та отримане внаслідок вчинення кримінального правопорушення, з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, що зможе одночасно забезпечити запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним із завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на: об`єкт незавершеного будівництва житловий будинок з вбудованими приміщеннями громадського призначення за адресою: вул. Бориспільська, 19 у Дарницькому районі м. Києва, що розташований та будується на земельній ділянці з кадастровим номером :63:332:0051, разом із квартирами та нежитловими (комерційними) приміщеннями у ньому, а також на майнові права на однокімнатні квартири за АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_2 , двокімнатні квартири за АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_23 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_27 , АДРЕСА_28 , АДРЕСА_29 , АДРЕСА_30 , АДРЕСА_31 , АДРЕСА_32 , АДРЕСА_33 , АДРЕСА_34 , АДРЕСА_35 , АДРЕСА_36 , АДРЕСА_37 , АДРЕСА_38 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_40 , АДРЕСА_41 , АДРЕСА_42 , АДРЕСА_43 , АДРЕСА_44 , АДРЕСА_45 , АДРЕСА_46 , АДРЕСА_47 , АДРЕСА_48 , АДРЕСА_49 та АДРЕСА_50 , трикімнатні квартири за АДРЕСА_51 , АДРЕСА_52 , АДРЕСА_53 , АДРЕСА_54 , АДРЕСА_55 , АДРЕСА_56 та АДРЕСА_17 , нежитлові (комерційні) приміщення за № 1, АДРЕСА_57 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_58 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_59 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_3 , 10, 11, 12, що розташовані у житловому будинку № 19 по вул. Бориспільській, у м. Києві.

Заборонити ТОВ «ОСВ Практик» (), ЖБК «Захисник» (), державним реєстраторам та іншим особам вчиняти будь-які реєстраційні дії, укладати правочини щодо відчуження об`єкту незавершеного будівництва житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за адресою: вул. Бориспільська, 19 у Дарницькому районі м. Києва, що розташований та будується на земельній ділянці з кадастровим номером :63:332:0051, разом із квартирами та нежитловими (комерційними) приміщеннями у ньому, а також з майновими правами на однокімнатні квартири за АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_2 , двокімнатні квартири за АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_23 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_27 , АДРЕСА_28 , АДРЕСА_29 , АДРЕСА_30 , АДРЕСА_31 , АДРЕСА_32 , АДРЕСА_33 , АДРЕСА_34 , АДРЕСА_35 , АДРЕСА_36 , АДРЕСА_37 , АДРЕСА_38 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_40 , АДРЕСА_41 , АДРЕСА_42 , АДРЕСА_43 , АДРЕСА_44 , АДРЕСА_45 , АДРЕСА_46 , АДРЕСА_47 , АДРЕСА_48 , АДРЕСА_49 та АДРЕСА_50 , трикімнатні квартири за АДРЕСА_51 , АДРЕСА_52 , АДРЕСА_53 , АДРЕСА_54 , АДРЕСА_55 , АДРЕСА_56 та АДРЕСА_17 , нежитлові (комерційні) приміщення за № 1, АДРЕСА_57 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_58 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_59 , АДРЕСА_19 , 9, 10, 11, 12, що розташовані у житловому будинку № 19 по вул. Бориспільській, у м. Києві.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1