Справа № 991/2887/20
Провадження1-кс/991/2974/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2020 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржниці ОСОБА_3

розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР), після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення

ВСТАНОВИЛА:

06 квітня 2020 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 (скаржниці) на бездіяльність уповноваженої особи Офісу Генерального прокурора, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою-повідомленням від 23.03.2020 року за № 101.

Скаржниця просить зобов`язати уповноважену особу офісу Генерального прокурора внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати досудове розслідування у формі досудового слідства за її заявою від 23.03.2020 року за № 101 та надати їй витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Обґрунтування скарги

Скаржниця зазначила, що вона надіслала заяву-повідомлення до Офісу Генерального прокурора засобами поштового зв`язку «Укрпошта» 23.03.2020 НАБУ за № 101 у якій містились відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364 ч.1, 111, 258-3 та 209 КК України директором ДБР ОСОБА_4 , уповноваженими особами СБУ ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , Павловським , ОСОБА_14 та іншими до яких також причетні ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 та інші особи ( зазначений перелік більш ніж 50 осіб).

Скаржниця зазначає, що 24.03.2020 року заява була отримана офісом Генерального прокурора .Станом на момент подання скарги скаржниця не отримала відомостей, що підтверджують внесення до ЄРДР відповідних даних з її заяви від 23.03.2020 року.

Доводи сторін у судовому засіданні

Представник Офісу Генерального прокурора до судового засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення слухання справи не надав, що відповідно до статті 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

ОСОБА_3 до початку судового засідання долучила додаткові матеріали на підтвердження своїх доводів та просила задовольнити її скаргу.

Мотивація суду
Скарга була прийнята до розгляду ухвалою слідчого судді.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи скаржника, слідча суддя вважає, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчий (детектив) невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України).

Згаданий обов`язок слідчого не вимагає оцінки ним такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Слідча суддя також не уповноважена оцінювати фактичні обставини, зазначені у повідомленні скаржника, з огляду на стадію кримінального провадження. Втім, слідча суддя зазначає, що КПК України не передбачено іншого процесуального реагування на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, окрім як внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у строки, визначені ч. 1 ст. 214 КПК України.

При цьому, слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України). Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд повинен виносити вмотивовані рішення (наприклад, Рішення Великої Палати у справі Moreira Ferreira проти Португалії (no. 2) від 11 липня 2007 року, Заява № 19867/12, параграф 84). Вмотивованість вимагає від суду чітко вказати на підстави тієї чи іншої аргументації. Тому, при вирішенні питання щодо того, чи НАБУ вчинило бездіяльність щодо заяви про кримінальне правопорушення, а також при оцінці обставин для винесення одного з рішень за результатами розгляду скарги, слідча суддя має посилатися на конкретні обставини та норми права.

Дійсно, як вбачається з матеріалів заяви, уповноважені особи Офісу Генерального прокурора не здійснили відповідного процесуального реагування на заяву ОСОБА_3 (отримана офісом генерального прокурора 24.03.2020 року). Таким чином, слідча суддя встановлює факт бездіяльності уповноваженими особами офісу Генерального прокурора щодо заяви, поданої ОСОБА_3 .
Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Слідча суддя зазначає, що з матеріалів заяви неможливо достовірно встановити, чого саме стосуються обставини вчинення корупційного кримінального правопорушення, яке підсудне Вищому антикорупційному суду. Так, заявник наводить перелік великої кількості посадових осіб, номери кримінальних проваджень, та свої припущення щодо наявності злочинної змови. Всі ці факти ОСОБА_3 стосуються різноманітних подій, які відбулися у різний період часу, за різних обставин та за участі не пов`язаних між собою осіб. Це унеможливлює встановлення ознак конкретного кримінального правопорушення, відомості щодо якого потенційно могли б бути внесені до ЄРДР.
Доводів скаржника недостатньо для того, щоб розпочати кримінальне переслідування кожного із переліку осіб, зазначених у її заяві, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування посадових осіб у разі незгоди з їх рішеннями або суб`єктивними припущеннями про їх злочинні дії.
Враховуючи те, що ОСОБА_3 не було надано відомостей, які б свідчили про об`єктивно існуючі факти вчинення кримінальних правопорушень конкретно визначеною особою, неможливість достовірно встановити будь-які обставини зі заяви, у слідчої судді відсутні підстави для задоволення скарги.
З урахуванням викладеного, керуючись статтями 214, 303 - 307 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1