Справа № 442/2371/20
Провадження № 1-кс/442/392/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 квітня 2020 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобичі клопотання слідчого Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратуриОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дрогобича, громадянина України, не одруженого, не військовозобов`язаного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, востаннє 24.05.2016 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської обл. за ч.2 ст.186, ч.2 ст. 190, ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 185, 70, 71 КК України до позбавлення волі терміном на 4 роки 3 місяці, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0000676, внесеного до ЄРДР 21.04.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що ОСОБА_5 21 квітня 2020 близько 09 год. 00 хв., діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном та особистого збагачення, через розбите вікно, проник всередину дачного будинку АДРЕСА_2 , розташованого в обслуговуючому кооперативі садівничого товариства «Здоров`я», який належить ОСОБА_7 , звідки таємно, повторно, викрав електричний шуруповерт марки «Тандем», чим завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму 300 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному із проникненням в приміщення.

21.04.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили таке задоволити.

Підозрюваний в судовому засіданні у вчиненому вину визнав, пояснив, що у вчиненому розкаюється, співпрацює зі слідством. Щодо задоволення клопотання заперечив, просив застосувати більш м`який види запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Захисник ОСОБА_6 просив застосувати більш м`який вид запобіжного заходу домашній арешт.
Перевіривши надані матеріали клопотання, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно положень ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини (ст. 178 КПК України).
Одним із видів запобіжних заходів у кримінальному провадженні відповідно до положень п.5 ч.1 ст.176 КПК України є тримання під вартою.

Положеннями ст.183 КПК України вбачається, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Судом встановлено, що 21.04.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.185 КК України та відкрито кримінальне провадження № 0000676.

21.04.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, обґрунтованість якої є явною та підтверджується фактичними обставинами.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити , чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Суд вважає, що наявна обґрунтована підозра про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, що підтверджується матеріалами, зібраними в ході досудового розслідування, враховує ступінь його тяжкості та наявність ризиків, передбачених положеннями ч.1ст.177 КПК України, які дають підстави для обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у кримінальному провадженні.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Так, згідно з ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч.1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч.1 цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Загальне правило в практиці ЄСПЛ особа, обвинувачена в правопорушенні, завжди має перебувати на волі до початку судового розгляду її справи, якщо держава не наведе „відповідних і достатніх підстав для тримання цієї особи під вартою. Тобто саме держава в особі слідчого чи прокурора, які звертаються з клопотанням до суду, має довести необхідність тримання під вартою конкретної особи. Натомість суд вирішує питання про те, чи є достатні підстави тримати особу під вартою на основі принципу змагальності, та повинен обов`язково виходити з презумпції на користь свободи.
Будь-яке позбавлення волі має узгоджуватися з метою захисту особи від свавілля (рішення в справі „Вітольд Литва проти Польщі). У практиці ЄСПЛ поняття „свавілля для цілей пункту 1 статті 5 Конвенції має більш широке значення, ніж просто недотримання національного законодавства. ЄСПЛ зауважує, що позбавлення волі може бути законним з точки зору внутрішнього права, проте свавільним у розумінні Конвенції, порушуючи тим самим її положення (рішення в справах „Креанге проти Румунії, „А. та інші проти Сполученого Королівства).
Відповідно до ч.1 ст.176 КПК Українибільш м`яким запобіжним заходом є домашній арешт, який згідно з ч.1ст.181КПК України полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Крім цього, ч.5 ст.194КПК України передбачено обов`язки, які слідчим суддею можуть бути покладені на підозрюваного.
У відповідності до п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Вирішуючи питання щодо взяття під варту підозрюваного слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, те, що слідчим не доведено неможливість застосування менш суворого запобіжного заходу,а також те, що стороною обвинувачення не доведено, що підозрюваний може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків під час досудового розслідування. Оцінивши в сукупності вказані обставини, враховуючи вищенаведене суд вважає, що є підстави для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а тому йому слід обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці.
Згідно ч.1 та ч.2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого Дрогобицького ВП ГУНП про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України задоволити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Строк домашнього арешту рахувати з 22.04.2020. Строк дії ухвали до 22.06.2020.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Домашній арешт щодо підозрюваного ОСОБА_5 здійснювати за адресою його постійного проживання, а саме: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області, прокурора та суду за першою вимогою;

2) цілодобово не залишати місце свого постійного проживання, а саме: АДРЕСА_1 без виклику слідчого, прокурора, або суду.

Роз`яснити, що в разі невиконання таких обов`язків щодо підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
У решті вимог клопотання відмовити.
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на Дрогобицький ВП ГУНП у Львівській області.

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення йому ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1