Провадження № 1-кс/742/315/20
Єдиний унікальний № 742/3838/19
У Х В А Л А

20 березня 2020 року місто Прилуки
Прилуцький міськрайонний суд в складі слідчого судді ОСОБА_1 ,секретаря судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , скаржника ОСОБА_5 , розглянувши скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого СВ Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 , яка полягає у недотриманні розумних строків у кримінальному провадженні №0001348, -

В С Т А Н О В И В :

17.03.2020 на розгляд слідчому судді була передана скарга ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого СВ Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 , яка полягає у недотриманні розумних строків у кримінальному провадженні №0001348.

Скарга мотивована тим, що органом досудового розслідування неналежним чином здійснюється досудове розслідування, а саме: протягом значного часу з моменту внесення відомостей до ЄРДР, тобто з 27.09.2019, не проведені необхідні слідчі дії для з`ясування обставин справи, не допитано свідків та не проводяться інші слідчі дії, незважаючи на його скарги і клопотання. Останні вказівки процесуальним прокурором надані слідчим 03.02.2020, з терміном виконання один місяць, у тому числі для вирішення питання про прийняття законного і обґрунтованого рішення у кримінальному провадженні.
У судовому засіданні скаржник ОСОБА_5 та його представник адвокат ОСОБА_4 скаргу підтримали та просили її задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечувала проти викладених у скарзі обставин, надавши на підтвердження проведення цілого ряду слідчих дій копії відповідних документів, а також зазначила, що остання вказівка нею була здійснена 18.03.2020, вказані слідчі дії потрібно здійснити до 20.04.2020. Також до керівника місцевої прокуратури чи його заступників відповідних скарг не надходило.

Вислухавши думку учасників даного кримінального провадження та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 статті 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 30.01.2003 щодо розумності строків досудового слідства зазначив, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідності проведення експертиз та отримання висновків тощо. Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності. Досудове слідство повинно бути закінчено у кожній справі без порушення права на справедливий судовий розгляді та права на ефективний засіб захисту, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції «Про захист прав людини та основних свобод».

Виходячи з норм чинного національного законодавства та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, час, який враховується для визначення розумності строків, починається з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. З цього моменту згідно зі ст.219 КПК України (до редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017) починається і відлік строків досудового розслідування, персоніфікується кримінальне провадження з`являється підозрюваний (ст.42 КПК України).

Частина перша статті 219 в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - пункт 4 § 2 розділу 4 Закону.

Згідно з ч.2 ст.28 КПК України проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Відповідно до ст.114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК України, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого КПК України, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Відповідно до вимог КПК України та практики Європейського суду з прав людини слідчий суддя здійснює свої повноваження щодо забезпечення проведення досудового розслідування у розумні строки шляхом: своєчасного призначення справи до розгляду; проведенням судового розгляду у призначений строк; своєчасним виготовленням мотивованого судового рішення чи протоколу засідання з направленням їх сторонам чи ознайомленням з ними; повнотою здійснення суддею контролю за виконанням працівниками апарату суду своїх службових обов`язків, у тому числі з повідомлення осіб, що беруть участь у справі, про час і місце судового засідання; повнотою і своєчасністю прийняття суддею заходів відносно учасників процесу і інших осіб, спрямованих на недопущення їх процесуальної несумісності і процесуальної тяганини у справі; контролем судді за строками проведення експертизи, накладенням штрафів; відстроченням, що виникають з вини судової канцелярії чи інших адміністративних органів, тощо. Європейський суд з прав людини зазначив, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь суддів в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінального процесуального законодавства само по собі не суперечать чинному законодавству. Проте, якщо вказані дії призводять до порушення права особи на судочинство в розумний строк, заява про присудження компенсації підлягає задоволенню (справа «Екле проти ФРН» від 15 липня 1982 року, «Цимерман проти Швейцарії» від 13 липня 1983 року). Відсутність достатньої кількості суддів, та їх перевантаженість не може бути виправданням збільшення строків судового розгляду (справа «Павлюлінець проти України» від 06 вересня 2005 року).

Тобто відповідно до змісту вказаних положень КПК України слідчий суддя вправі встановлювати строки в межах граничного строку, передбаченого КПК України.

Так, у разі, якщо у кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, то КПК України не встановлено граничних строків для досудового розслідування такого кримінального провадження.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, та на свій розсуд визначає обсяг доказів, який необхідно зібрати у кримінальному провадженні, тож, правові підстави для встановлення слідчим суддею, відповідно до вимог ст.114 КПК України, процесуального строку досудового розслідування відсутні.

Відповідно до ст.308 КПК України підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду. Службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.

За змістом ч.3 ст.110 КПК України, рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови, яка виноситься у випадках, передбачених КПК України, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.
Положеннями ст.303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Відповідно до п.9-1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення прокурора лише про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування.
Оскільки скаржник не звертався до прокурора з відповідною скаргою щодо недотримання розумних строків, що свідчить про відсутність предмета оскарження за п.9-1 ч.1 ст.303 КПК України, оскільки скаржнику в даному випадку не було відмовлено у задоволенні його скарги на недотримання розумних строків. Та зважаючи на те, що остання вказівка прокурора щодо проведення слідчих дій у вказаному кримінальному провадженні була здійснена 18.03.2020 (вказані слідчі дії потрібно виконати до 20.04.2020, термін якої ще не збуг, атому у даному випадку слідчий суддя не наділений повноваженнями для встановлення відповідних граничних строків досудового розслідування.

Таким чином, на підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307 КПК України, -
У Х В А Л И В :
ОСОБА_5 у задоволенні скарги на бездіяльність слідчого СВ Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 , яка полягає у недотриманні розумних строків у кримінальному провадженні №0001348 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Повний текст ухвали оголошено 23.03.2020 о10 год. 30 хв.

Слідчий cуддя ОСОБА_7