Справа № 186/424/20
У Х В А Л А
05 червня 2020 року Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретар - ОСОБА_2

за участю:

прокурора - ОСОБА_3

захисника адвоката - ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Першотравенську кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000504 від 26 вересня 2018 року по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлоград, Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня, не одружений, не працює, раніше не судимого

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1,2 ст.307 КК України,

В С Т А Н О В И В:
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, так як ризик передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України не зменшився та існує на сьогодні.

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшився, обвинувачений ОСОБА_5 не працює, не одружений, непрацездатних осіб на утриманні не має, з метою переховування від органів досудового розслідування та суду покинув постійне місце проживання, у зв`язку з чим на досудовому розслідуванні був оголошений у розшук, та в подальшому був затриманий у м. Бровари, Київської області, маючи при собі підроблене водійське посвідчення зі своїм фото, але з іншими анкетними даними.

Своє клопотання прокурор підтримав в повному обсязі та прохав його задовільнити.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти задоволення клопотання. Вважають ризик передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України не доведений та винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є не доцільним.

Окрім цього, обвинуваченим та адвокатом заявлено клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, який визначити за місцем його фактичного мешкання за адресою: АДРЕСА_2 з покладенням на останнього відповідних обов`язків, передбачених ст.181 та п.п.1,2,3,8 ч.5 ст.194 КПК України та з застосуванням електронного засобу контролю.

Своє клопотання сторона захисту обґрунтовує тим, що належна процесуальна поведінка обвинуваченого може бути забезпечена шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. При цьому застосування електронних засобів контролю надасть додаткових гарантій дотримання ОСОБА_5 належної процесуальної поведінки та покладеного обов`язку явки до суду. Також сторона захисту зазначає, що обвинувачений раніше не судимий, за адресою фактичного проживання мешкав з жінкою та її дитиною без реєстрації шлюбу, жодного впливу на свідків не вчиняв, з урахуванням стану здоров`я потребує лікування.

Клопотання захисник та обвинувачений підтримали в повному обсязі та прохали його задовільнити. Прокурор заперечував проти задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу.

Вислухавши прокурора, захисника та обвинуваченого, суд прийшов до наступного висновку.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , згідно ухвали Першотравенського міського суду від 17 квітня 2020 року продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 16 червня 2020 року включно, однак судове провадження по даній справі не закінчено.

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження відносно ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, суд враховує те, що у відповідність ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Суд під час вирішення питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1,2 ст.307 КК України, які відноситься до тяжких злочинів та за які передбачено покарання на строк від 4 до 8 та від 6 до 10 років позбавлення волі, не працює, не одружений, непрацездатних осіб на утриманні не має, з метою переховування від органів досудового розслідування та суду покинув постійне місце проживання, у зв`язку з чим на досудовому розслідуванні був оголошений у розшук, та в подальшому був затриманий у м. Бровари, Київської області, маючи при собі підроблене водійське посвідчення зі своїм фото, але з іншими анкетними даними.

Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про наявність існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема те що обвинувачений, перебуваючи на волі, зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а тому клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів підлягає задоволенню.

Обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення на даний час не виходить за межі розумного строку.

Застосований запобіжний захід відносно ОСОБА_5 кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Суд, задовольняючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому враховує, що будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого на даному етапі не встановлено та сторонами не доведено, у зв`язку з чим суд, вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявному ризику, аніж тримання під вартою, а тому приходить до висновку про доцільність збереження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не встановлено, а тому існування зазначених ризиків виправдовує подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Розглядаючи клопотання захисника та обвинуваченого про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 міри запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, суд враховує те, що обвинувачений під час досудового розслідування вже переховувався від органів досудового розслідування у зв`язку з чим був оголошений у розшук. Під час затримання обвинуваченого останній знаходився в м. Бровари, Київської області та мав підроблене посвідчення водія з анкетними даними іншої особи. Таким чином ризик передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України є обґрунтованим. Окрім цього ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1,2 ст.307 КК України, які відноситься до тяжких злочинів та за які передбачено покарання на строк від 4 до 8 та від 6 до 10 років позбавлення волі, не працює, не одружений, непрацездатних осіб на утриманні не має.

Наведений ризик є дійсними та триваючими, і він виключає на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на більш м`який.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги ч.3 ст.183 КПК України, відповідно до яких при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, відповідно до якої суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

З урахуванням вищевикладеного, суд визначає суму застави - п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 гривень), що складає 105 100,00 гривень, що буде достатньо для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 177, 182-183, 194, 196, 199, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою на 60 днів до

03 серпня 2020 року включно.
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника

ОСОБА_4 щодо зміни запобіжного заходу відхилити.

Визначити заставу у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 105 100 (сто п`ять тисяч сто) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У випадку внесення застави, вважати, що до ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді застави та покласти на нього наступні обов`язки: не відлучатись із м.Першотравенська, Дніпропетровської області за місцем реєстрації та проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, прибувати до слідчого, прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження, за першою вимогою.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти, внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, обвинуваченому негайно після її оголошення та направити до Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» для виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1