У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/2470/20
Провадження № 1-кс/210/912/20

"01" червня 2020 р. Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання слідчого Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000182 від 28.03.2020 р. щодо обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Красіно, Криворізького району, Дніпропетровської області, громадянина України, з базовою загальною середньою освітою, не одружений, на утриманні малолітніх дітей та інших осіб не має, перебуває на обліку у лікаря психіатра з 2012 року органічний розлад особистості та поведінки, на обліку у нарколога не перебуває, на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 не перебуває, мешкає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

01 червня 2020 року до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся слідчий Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_6 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді доашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий посилався на те, що 24 березня 2020 року приблизно о 20.30 годин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прийшов до квартири АДРЕСА_2 , де мешкає ОСОБА_7 , де побачив раніше знайомого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . У ОСОБА_4 на грунті особистих неприязних відносин виник конфлікт з ОСОБА_8 та в нього раптово виник намір на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , розуміючисуспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді тяжких тілесних ушкоджень, умисно зі значною силою наніс потерпілому ОСОБА_8 один удар ногою в обличчя, після цього ОСОБА_8 впав на підлогу у кімнаті вказаної квартири та ОСОБА_4 став умисно наносити удари обома ногами по голові та тулубу ОСОБА_8 ,нанісши загалом не менш як 5 прикладень фізичної сили.

Внаслідок вищевказаних умисних злочинних дій ОСОБА_4 , потерпілому ОСОБА_8 відповідно до висновку судово-медичної експертизи №759 від 22.05.2020 були спричиненні тілесні ушкодження у вигляді:

-Закрита травма грудної клітини, перелом 7,8,9,11 ребер праворуч, розрив правої легені, що викликало гемопневмоторакс праворуч відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя;

-перелом правої виличної кістки відносяться до тілесних ушкоджень середнього ступеню тяжкості, за ознаками тривалого розладу здоров`я (більше 21 доби);

-Перелом спинки носу і гайморової пазухи праворуч- відносяться до легких тілесних ушкоджень , які викликали короткочасний розлад здоров`я (більше 6 діб але менше 21 доби);

-садна і синець обличчя, крововилив в склеру правого ока, відносяться до легких тілесних ушкоджень, згідно з висновком судово-медичної експертизи №759 від 22.05.2020.

Вина ОСОБА_4 підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11

- протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_10 , свідка ОСОБА_12 ;

- висновком судово-медичної експертизи № 759 від 22.05.2020 року

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 .

При вирішенні питання про необхідність обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу відповідно до ст. 178 КПК України враховано наступні обставини:

1)вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним злочину;

2)тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється;

3)міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, зокрема ОСОБА_4 не зареєстрований за місцем мешкання;

4)відсутність у підозрюваного ОСОБА_4 постійного місця роботи та інших законних джерел доходу, оскільки останній офіційно не працевлаштований;

5)майновий стан підозрюваного, зокрема ОСОБА_4 будь-яких законних джерел доходу, в тому числі для задоволення природних потреб у їжі, одязі та житлі, не має;

6)підозрюваний ОСОБА_4 раніше не судимий;

7)ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Враховуючи викладене, під час досудового слідства встановлена наявність ризиків, передбачених у п.п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, виникла необхідність у застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий зазначає, що застава як основний запобіжний захід не може бути застосована до ОСОБА_4 у зв`язку із тим, що останній ніде не працює, не має постійного джерела доходу.

У судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , та вважає, що матеріалами кримінального провадження підтверджується наявність обґрунтованої підозри у скоєні вищеназваного кримінального правопорушення цією особою.

Підозрюваний ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 , кожен окремо, проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не заперечували, однак просили обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту лише у нічний час.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, зареєстроване до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000182 від 28.03.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Так, в рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_4 підозрюється в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Подане клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11

- протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_10 , свідка ОСОБА_12 ;

- висновком судово-медичної експертизи № 759 від 22.05.2020 року

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Так, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 виходячи з наявних в наданих суду матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.
Крім того, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання лише у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років. ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, не одружений, на утриманні малолітніх дітей та інших осіб не має, перебуває на обліку у лікаря психіатра з 2012 року органічний розлад особистості та поведінки, на обліку у нарколога не перебуває, на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 не перебуває, раніше не судимий, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, так як останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ч. 4 ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких, санкція яких передбачає позбавлення волі на строк від 5 до 8 років позбавлення волі, що збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не обравши відносно особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Пунктом 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року визначено, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Рішення ЄСПЛ «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.
У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Відповідно до п. 2 ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має право не визначати розмір застави щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , характеризуючі дані про його особу, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на строк 60 днів, без застави, належним чином забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
З огляду на викладене, враховуючи тяжкість злочину, спосіб його вчинення та наслідки, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, конкретні обставини кримінального провадження та характер інкримінованих йому дій, дані про особу підозрюваного, та за відсутності відомостей щодо спроб підозрюваного ухилятися від органів досудового розслідування та суду, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням певних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що зможе запобігти доведеному під час розгляду клопотання ризику та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і належної поведінки. Саме такий запобіжний захід буде відповідати тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу підозрюваного, а також буде пропорційним тому ризику, який об`єктивно існує.
З урахуванням вищевикладеного, клопотання слідчого Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 підлягає задоволенню в повному обсязі.

Виходячи з вищевикладеного, на підставі ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182,184, 193, 194, 197, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000182 від 28.03.2020 р. щодо обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів, з 01.06.2020 року по 24.07.2020 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора за межі с. Красівське, Криворізького району, Дніпропетровської області.
- повідомляти слідчого, прокурора про зміну місця проживання або реєстрації;
- утримуватися від спілкування із потерпілими ОСОБА_8 та також свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 ;

- заборонити підозрюваному ОСОБА_4 , залишати приміщення квартири АДРЕСА_3 , цілодобово.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк дії ухвали 60 днів.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з метою контролю направити для виконання до Криворізького РВП КВП ГУНП у Дніпропетровській області за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1