Провадження № 1-кс/537/331/2020
Справа № 537/1023/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.03.2020 року слідчий суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням, згідно якого просить накласти арешт на речовий доказ, а саме чорні кросівки з червоними вставками, які вилучено 26 березня 2020 року.
В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні відділення поліції № 1 Кременчуцького відділу поліції ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000473 від 26 березня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України.
Досудовим слідством встановлено, що 26 березня 2020 року в період часу з 12:00 до 14:00 невстановлена особа таємно проникла до будинку АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_4 , звідки викрала належні його родині речі, а саме: мобільний телефон Blackview, золотистого кольору, імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , золоту сережку та грошові кошти в сумі близько 56,000 тисяч гривень. Сума збитків на даний час встановлюється.
26 березня 2020 року о 21:23 год. за підозрою у вчиненні вказаного злочину, за адресою: АДРЕСА_2 , у відповідності до ст. 40, 104, 131, 132, 207-211, 231 КПК України, затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кременчука, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, не працюючого, раніше судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 .
Під час особистого обшуку у ОСОБА_5 вилучено чорні кросівки з червоними вставками, які відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, можуть бути предметом кримінального правопорушення.
Чорні кросівки з червоними вставками визнано речовим доказом, та поміщено на зберігання до камери зберігання речових доказів ВП № 1 КВП.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що в ході проведення досудового розслідування постала необхідність у проведенні відповідних судових експертиз, а також для виконання інших слідчих дій, необхідних для встановлення об`єктивної істини у справі, у зв`язку із чим і звернувся до суду.
Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надавши заяву, згідно якої просить слідчого суддю розглянути клопотання без його участі та зазначив, що останнє просить задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився.
Згідно положень частини 1 статті 172 КПК України, неприбуття в судове засідання слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні, 26 березня 2020 року слідчим відділенням ВП № 1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000473 внесено відомості з ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України, наступного змісту: «26 березня 2020 року в період часу з 12:00 до 14:00 невстановлена особа таємно проникла до будинку АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_4 , звідки викрала належні йому речі. Сума збитків встанволюється».
На час розгляду клопотання про арешт майна повідомлення про підозру за описаним вище фактом жодній фізичній особі не вручено.
Згідно змісту протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 26 березня 2020 року, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було вилучено чорні кросівки з червоними вставками.
Постановою слідчого Відділення поліції №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 від 26 березня 2020 року визнано в якості речового доказу чорні кросівки з червоними вставками, поміщено до камери зберігання речових доказів.
В обґрунтування клопотання прокурора слідчим суддею досліджено: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000473 від 26 березня 2020 року; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 26 березня 2020 року; протоколи огляду місця події від 26 березня 2020 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 26 березня 2020 року; заява ОСОБА_7 від 26 березня 2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 26 березня 2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 26 березня 2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_4 від 26 березня 2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 26 березня 2020 року; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 26 березня 2020 року; постанову про визнання речовими доказами слідчого ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 від 26 березня 2020 року.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно частин 2, 3 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно із частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що оскільки в ході проведення досудового розслідування існує необхідність у проведенні відповідних судових експертиз по вказаному майну, а саме чорним кросівкам з червоними вставками, для проведення огляду та виконання інших слідчих дій, для встановлення об`єктивної істини у справі, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора і накладення арешту на зазначене майно.
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000473 від 26 березня 2020 року задовольнити.
Накласти арешт на речовий доказ, а саме чорні кросівки з червоними вставками, які вилучено 26 березня 2020 року.
Копію ухвали направити прокурору, слідчому, власнику.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1