ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 657/1109/19
Номер провадження 11-cc/819/438/19 Головуючий в 1-й інстанції : ОСОБА_1
Категорія: ухвала слідчого судді Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 серпня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду у складі:

Головуючого: ОСОБА_2

Суддів: ОСОБА_3

ОСОБА_4

При секретарі: ОСОБА_5

За участю прокурора: ОСОБА_6

Адвоката: ОСОБА_7

Власника майна: ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Херсонського апеляційного суду матеріали кримінального провадження №0000343 за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу слідчого судді Каланчацького районного суду Херсонської області від 05 липня 2019 року,

В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Каланчацького районного суду Херсонської області від 05 липня 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Каланчацького ВП Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області про арешт майна.

Прийняте рішення слідчий суддя мотивував відсутністю доказів того, що тимчасово вилучене майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, а постанова про визнання вилученого майна речовими доказами до клопотання не додана. Крім того, в протоколі огляду, в графі «під час огляду вилучено» вказано не все майно, яке вилучено.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність ухвали слідчого судді у зв`язку з невідповідністю висновків суду фактичним обставинам провадження, просить скасувати ухвалу слідчого судді Каланчацького районного суду Херсонської області від 05 липня 2019 року та постановити нову ухвалу, якою накласти арешт на 9 ятерів креветочних, гумовий рибацький костюм зеленого кольору, 3 пластикові ємкості чорного кольору марки «GRIP LINE», 9 порожніх сітчастих мішки блакитного кольору, в яких перебували виловлені біоресурси, дюралевий (алюмінієвий ) плавзасіб з надписом «Крим», який має камуфляжне забарвлення, на якому відсутні будь-які розпізнавальні та реєстраційні знаки та моторний двигун марки «YAMAHA», в корпусі чорного кольору.

На обґрунтування апеляційних вимог вказує, що в клопотанні слідчого наведено достатньо підстав вважати, що вказане майно є доказом і знаряддям вчинення злочину, відповідно до ст.98 КПК України, та на стадії досудового розслідування даного кримінального провадження потреби досудового розслідування у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, яке визнано речовими доказами, виправдовує втручання у права та інтереси власників та користувачів майна.

Крім того, слідчий суддя не надав оцінки показам допитаного в судовому засіданні свідка ОСОБА_9 , не надав оцінки відеозапису до протоколу огляду місця події від 16 червня 2019 року, копії витягу з ЄРДР.

Водночас апеляційна скарга містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді як пропущеного з поважних підстав, оскільки повний текст оскаржуваної ухвали було складено 08 липня 2019 року, а отримано поза межами строку на апеляційне оскарження.

Заслухавши суддю-доповідача, прокурора, захисника, ОСОБА_8 , в судових дебатах сторони залишилися на своїй позиціях, перевіривши матеріали та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Вирішуючи питання про дотримання апелянтом строку на апеляційне оскарження судового рішення, колегія суддів виходить із того, що повний текст ухвали слідчого судді був проголошений 08 липня 2019 року без участі прокурора, а тому колегія суддів вважає, що з метою забезпечення вільного доступу до правосуддя, реалізації положень Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод, прокурору слід поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді як пропущений з поважних причин.

Відповідно до положень ч.ч.1-2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально - протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п. 2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадження (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів).

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Зазначені норми кримінального процесуального законодавства кореспондується із положеннями Європейської конвенції з прав людини та практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, застосовується судами як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

На думку колегії суддів слідчий суддя відмовляючи в задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно, дотримався вищевказаних вимог кримінального процесуального закону та Європейської конвенції з прав людини.

Так, відповідно до клопотання слідчого слідчим відділом Каланчацького ВП Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000343 від 17 червня 2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, за фактом вчинення невідомими особами незаконного вилову водних живих біоресурсів незаконними засобами лову (ятерями креветочними), перебуваючи на території поблизу Каланчацької затоки Чорного моря, розташованому в адміністративних межах Каланчацького району Херсонської області.

Згідно повідомлення старшого оперуповноваженого ВП в порту Херсон ХВП ГУНП в Херсонській області 16 червня 2019 року о 05.15 год. поблизу Каланчацької затоки Чорного моря, що розташована біля с.Роздольне Каланчацького району Херсонської області було виявлено двох осіб: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які здійснювали вилов водних живих біоресурсів без належного на те дозволу, за допомогою незаконних засобів лову.

Згідно протоколу огляду від 16 червня 2019 року на узбережжі Каланчацької затоки Чорного моря, біля с.Роздольне Каланчацького району Херсонської області (геокординати НОМЕР_1 ) було виявлено та вилучено 9 сітчастих мішків блакитного кольору, в яких виявлено водні живі біоресурси: креветка, в кількості 144 800 штук; риба «атерина» в кількості 7 816 штук; риба «бичок» в кількості 1088 штук; краби в кількості 12 штук; голка звичайна в кількості 64 штук; ставрида в кількості 1 штука; сарган в кількості 1 штука. Крім того, на місці події виявлено: 9 ятерів креветочних, які на момент огляду перебувають у вологому стані та на собі містять водорості (довжина та висота бочки: 23м х 0,4м; 14м х 0,5м; 37м х 0,4м; 12м х 0,4м; 12м х 0,4м; 12м х 0,5м; 13м х 0,5м; 12м х 0,4м; 11м х 0,46м); гумовий рибацький костюм зеленого кольору 43 розміру, що на момент огляду перебував на ОСОБА_2 ; три пластикові ємкості чорного кольору марки «GRIP LINE»; у воді поблизу берега дюралевий (алюмінієвий ) плавзасіб, що має камуфляжне забарвлення, на якому відсутні будь-які розпізнавальні та реєстраційні знаки, наявний надпис на корпусі «Крим»; на корпусі виявленого плавзасобу моторний двигун марки «YAMAHA», в корпусі чорного кольору, на якому відсутній ідентифікаційний код.

Виявлені біоресурси було вилучено та передано на зберігання головному державному інспектору відділу рибоохоронного патруля № 4 Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства.

Разом із цим, як правильно встановлено слідчим суддею, клопотання не містить обґрунтованих підстав необхідності накладення арешту на вищевказане майно, виявлене та вилучене в ході проведення огляду 16 червня 2019 року.

Так, слідчим суддею встановлено відсутність об`єктивних даних про те, що тимчасово вилучене під час проведення огляду майно, відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Матеріали провадження також не містять відомості про визнання вилученого майна речовими доказами, оскільки відповідна постанова слідчого з даного приводу відсутня.

За таких обставин висновок слідчого судді про відсутність підстав накладення арешту на 9 ятерів креветочних, гумовий рибацький костюм зеленого кольору 43 розміру; 3 пластикові ємкості чорного кольору марки «GRIP LINE»; дюралевий (алюмінієвий ) плавзасіб, що має камуфляжне забарвлення, на якому відсутні будь-які розпізнавальні та реєстраційні знаки, наявний надпис на корпусі «Крим»; моторний двигун марки «YAMAHA», в корпусі чорного кольору, 9 порожніх сітчастих мішки блакитного кольору, в яких перебували виловлені біоресурси, є обґрунтованим та узгоджується з вищевказаними вимогами кримінального процесуального Закону та Конвенції.

Доводи апеляційної скарги прокурора про те, що в клопотанні слідчого наведено достатньо підстав вважати, що вказане майно є доказом і знаряддям вчинення злочину, відповідно до ст.98 КПК України, є необґрунтованими та спростовуються матеріалами провадження.

Посилання апелянта про те, що вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні постановою слідчого СВ Каланчацького ВП Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області від 18 червня 2019 року являються немотивованими, оскільки така постанова слідчого в матеріалах провадження відсутня.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Істотних порушень кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого, під час апеляційного розгляду не встановлено.

Аналізуючи зазначені обставини в їх сукупності, апеляційний суд приходить до висновку про необхідність залишити апеляційну скаргу прокурора без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

Керуючисьч.2 ст.376, ст.ст.171-174, 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу прокурора залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Каланчацького районного суду Херсонської області від 05 липня 2019 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Каланчацького ВП Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області про арешт майна, без змін.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4