Справа № 527/984/19
провадження № 1-кс/527/720/19
УХВАЛА
іменем України
31 травня 2019 року слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000293 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 травня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

17 травня 2019 року до суду надійшло клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000293 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 травня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
У своєму клопотанні слідчий зазначила,на початку березня 2019 року ОСОБА_5 , виявив крадіжку металевих предметів з його будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

02.05.2019 даний факт зареєстровано до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000293, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
16 травня 2019 року, до СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області письмово звернувся ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з добровільною видачею для проведення огляду плити металевої (чугунної), колосників в кількості 4 шт., та двох металевих дверцят для плити твердого опалення, при цьому пояснив що вказані речі придбав у Чави Володимира в с-щі Градизьк Глобинського району Полтавської області за грошові кошти в сумі 150 гривень. Під час огляду вказаних речей був присутній потерпілий в даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 , який впізнав вказані предмети як ті, що були викрадені з його домогосподарства в АДРЕСА_1 .

Після проведення огляду вище вказані металеві предмети були передані під розписку на відповідальне зберігання ОСОБА_6 в АДРЕСА_2 .

Посилаючись на те, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що оглянуте 16 травня 2019 року майно є доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, слідчий просила накласти арешт на майно, вилучене 16 травня 2019 року, а саме: плиту металеву (чугунну), чугунні колосники в кількості 4 шт., на двоє металевих дверцят для плити твердого опалення, які вилучені після добровільної видачі для проведення огляду у ОСОБА_6 в АДРЕСА_2 , шляхом заборони відчуження власнику, володільцю, чи іншим особам та користування вказаними речами із залишенням їх в ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в АДРЕСА_2 .

У судове засідання слідчий Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 не з`явилася, направила до суду клопотання, в якому просила розгляд справи проводити за її відсутності, клопотання підтримувала з підстав та обставин, викладених в ньому.
Володілець майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, встановив наступне.
Згідно витягу з ЄРДР на початку березня 2019 року ОСОБА_5 , виявив крадіжку металевих предметів з його будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . 02 травня 2019 року відомості по вказаному факту внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань, присвоєно номер кримінального провадження №0000293 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України (а.с.6).

Згідно письмової розписки від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останній добровільно видав працівникам поліції для огляду плиту металеву (чугунну), колосники в кількості 4 шт. та двоє металевих дверцят для плити твердого опалення, при цьому пояснив, що вказані речі придбав у Чави Володимира в с-щі Градизьк Глобинського району Полтавської області за грошові кошти в сумі 150 гривень (а.с. 2).

Згідно Протоколу огляду від 16 травня 2019 року, слідчим проведено огляд добровільно виданих речей: плити металевої (чугунної), колосників в кількості 4 шт. та двох металевих дверцят для плити твердого опалення. Під час огляду вказаних речей був присутній потерпілий в даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 , який опізнав вказані предмети як ті, що були викрадені з його домогосподарства в АДРЕСА_1 . (а.с.3).

Після проведення огляду вище вказані металеві предмети були передані під розписку на відповідальне зберігання ОСОБА_6 в АДРЕСА_2 .( а.с. 4).

Згідно постанови слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 від 16 травня 2019 року металеві речі: плита металева (чугунна), колосники в кількості 4 шт. та двоє металевих дверцят для плити твердого опалення, вилучені на підставі добровільної видачі у ОСОБА_6 визнано та долучено як речові докази у кримінальному провадженні №0000293 (а.с. 5).

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам суд зазначає наступне.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що вилучені в ході огляду 16 травня 2019 року металеві вироби, а саме: плита металева (чугунна), колосники в кількості 4 шт. та двоє металевих дверцят для плити твердого опаленнянабули статусу тимчасово вилученого майна та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.
З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000293 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 травня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 16 травня 2019 року, а саме: плиту металеву (чугунну), чугунні колосники в кількості 4 шт., двоє металевих дверцят для плити твердого опалення, які вилучені після добровільної видачі для проведення огляду у ОСОБА_6 в АДРЕСА_2 , шляхом заборони відчуження власнику, володільцю, чи іншим особам та користування вказаними речами із залишенням їх в ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в АДРЕСА_2 .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1