УХВАЛА

16 липня 2019 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 , яке погоджено із прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні військової прокуратури Західного регіону України ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000033 від 26.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 345 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу СУ ГУНП в Рівненській області ОСОБА_3 звернувся до Рівненського міського суду із клопотанням про накладення арешту на розрахунковий рахунок ФОП « ОСОБА_5 » № НОМЕР_1 , відкритий АТ КБ «ПриватБанк», МФО 333391, та грошові кошти, що на ньому зберігаються, шляхом встановлення заборони відчуження та розпорядження грошовими коштами, що наявні на ньому.
В обґрунтуванні клопотання слідчий зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що начальник Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_6 , за попередньою змовою зі своїм сином ОСОБА_7 , зловживаючи своїм службовим становищем, із залученням у якості посередника підконтрольну ПП Фірму «Мека» (), вимагав та отримав від директора ПП «Буд Кепітал Менеджмент» ОСОБА_8 неправомірну вигоду в сумі 100 тисяч гривень щомісячно за незастосування штрафних санкцій за порушення містобудівного законодавства на загальну суму 400 тисяч гривень за начебто купівлю приладів опалення на вищевказаний об`єкт будівництва.

Керівником ПП Фірми «Мека» являвся кум ОСОБА_6 - ОСОБА_9 , фактичним власником є син ОСОБА_7 , а відповідальною за ведення бухгалтерського обліку є довірена особа- ОСОБА_10 .

Вищевказані особи, за попередньою домовленістю організовують та здійснюють дії пов`язані із легалізацією та подальшим розподілом перерахованих від суб`єктів господарювання на рахунки ПП Фірма «Мека» грошових коштів, володіють інформацією про методи та способи негласної роботи правоохоронних органів та прикладають максимальні зусилля для дистанціювання від протиправної діяльності.

Разом з тим, в ході досудового розслідування встановлено, що грошові кошти, отримані незаконним шляхом у виді неправомірної вимоги від директора ПП «Буд Кепітал Менеджмент» ОСОБА_8 , перераховувалися на розрахунковий рахунок ПП-Фірма «Мека», , а саме рахунок № НОМЕР_2 , що відкритий у Рівненській філії АТ КБ «ПриватБанк», МФО 333391.

В подальшому, відповідно до висновку аналітичного дослідження №17/17-00-16-16/32089399 від 24.06.2019, проведеного ДФС у Рівненській області та вилученої виписки по рахунку ПП-Фірма «Мека» № НОМЕР_2 , що відкритий у Рівненській філії АТ КБ «ПриватБанк», встановлено, що грошові кошти що надійшли від ПП «Буд Кепітал Менеджм Ент» в сумі 398009,90 грн. ймовірно легалізовані ППФ «Мека» шляхом використання у господарській діяльності, в тому числі шляхом перерахування 183885 грн. з призначенням платежу : «Повернення поворотної фінансової допомоги», а саме:

-у сумі 105185 грн. для ОСОБА_7 на розрахунковий рахунок № НОМЕР_3 ;

-у сумі 52800 грн. для ФОП « ОСОБА_5 » на розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 ;

-у сумі 25900 грн. для ОСОБА_10 (головний бухгалтер ППФ «Мека») на розрахунковий рахунок № НОМЕР_4 .

З метою встановлення усіх обставин, які згідно ст. 91 КПК України підлягають доказуванню у кримінальному провадженні та досягнення дієвості кримінального провадження є необхідність накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на розрахунковому рахунку ФОП « ОСОБА_5 » № НОМЕР_1 , відкритому АТ КБ «ПриватБанк», МФО 333391, оскільки вони є об`єктом протиправних дій грошима, набутими злочинним шляхом та отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також являються та речовим доказом злочину.

Також, у даному випадку, згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, оскільки його метою є забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно одержані внаслідок вчинення злочину та/або є доходами від такого майна.

Стаття 59 КК України передбачає, що покарання у виді конфіскації майна полягає в примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке є власністю засудженого.
Таким чином, під час розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку ФОП « ОСОБА_5 » № НОМЕР_1 , відкритому АТ КБ «ПриватБанк», МФО 333391, у зв`язку з існуванням реальної загрози їх перерахунку та привласнення чи проведення інших операцій, що не дозволить провести необхідні слідчі дії, провести судові криміналістичні експертизи, що у свою чергу не дозволить встановити всі обставини вчинення кримінального правопорушення та притягнення до відповідальності винних осіб, а також з метою збереження речового доказу та забезпечення можливої конфіскації майна та спеціальної конфіскації.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив задовольнити.

Згідно ч.2 ст. 172 КПК України, клопотання розглядається у відсутності власника майна з метою забезпечення арешту майна.

Заслухавши слідчого, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, приходжу до наступного висновку.

Слідчим управлінням проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000033 від 26.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368, ч. 2 ст.342, ч. 1 ст.345 КК України.
Згідно із ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації;конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна та зі спеціальною конфіскацією.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчим доведено, що у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення збереження речових доказів та конфіскації майна, оскільки незастосування арешту може призвести до зникнення майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на розрахунковий рахунок ФОП « ОСОБА_5 » № НОМЕР_1 , відкритий АТ КБ «ПриватБанк», МФО 333391, та грошові кошти, що на ньому зберігаються, в межах суми 52800 грн. шляхом встановлення заборони відчуження та розпорядження грошовими коштами.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів до Рівненського апеляційного суду з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Рівненського міського суду ОСОБА_1