пр. № 1-кс/759/5670/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внесене у кримінальному провадженні № 0004898від 09.07.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
06.09.2019 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внесене у кримінальному провадженні № 0004898від 09.07.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 296 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0004898 від 09.07.2019, в якому 11.07.2019 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 296 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.07.2019, приблизно о 19 годині 50 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись на подвір`ї будинку АДРЕСА_1 , діючи умисно, застосовуючи насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, відкрито викрав чуже майно, яке належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , завдавши останньому майнової шкоди.

Так, ОСОБА_4 , 09.07.2019, приблизно о 19 годині 50 хвилин, вийшов зі своєї квартири АДРЕСА_2 , до під`їзду та почав голосно кричати. Під час цього, останній перебуваючи оголеним на зазначеному місці, побачив перед собою на відстані приблизно 10 метрів свого сусіда по квартирі - ОСОБА_7 , в руках якого знаходився металевий візок. Після побаченого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна, а саме зазначеного металевого візка.

Відразу після цього, з метою реалізації свого злочинного умислу направленого на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_4 підбіг до ОСОБА_7 , діючи умисно та з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, наніс кулаком своєї руки удар по обличчю ОСОБА_7 , після чого вирвав з рук останнього металевий візок вартість якого складає 300 гривень.

Заволодівши в такий спосіб майном ОСОБА_7 , ОСОБА_4 з місця вчинення злочину пішов, чим завдав потерпілому матеріальну шкоду.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились у відкритому викраденні чужого майна у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , поєднаного із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 186 КК України.

Крім цього, 09.07.2019, приблизно о 20 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на дитячому майданчику в подвір`ї будинку АДРЕСА_1 , грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, здійснюючи опір прохожим громадянам, які припиняли хуліганські дії.

Так, ОСОБА_4 , 09.07.2019, приблизно о 20 годині 00 хвилин, перебуваючи на дитячому майданчику подвір`я будинку АДРЕСА_1 , перебуваючи під дією неідентифікованої речовини важкого ступеня, повністю оголеним та демонструючи генеталії прохожим громадянам, знаходячись в громадському місці, з хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок та виражаючи явну неповагу до суспільства, проявляючи при цьому особливу зухвалість та винятковий цинізм, підійшов до ОСОБА_8 на відстань витягнутої руки та наніс один удар кулаком своєї правої руки по обличчю останньому і відразу після цього наніс ще один удар кулаком тієї ж руки по голові малолітнього ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який стояв поряд.

В результаті хуліганських дій, які супроводжувались особливою зухвалістю та виразились в тривалому порушенні громадського порядку і опорі прохожим громадянам, які намагались зупинити хуліганські дії, ОСОБА_4 заподіяв ОСОБА_8 та малолітньому онуку ОСОБА_9 , тілесні ушкодження у вигляді подряпин та гематом обличчя.

Хуліганські дії ОСОБА_4 зупинили сторонні громадяни, після чого останній був затриманий працівниками поліції та доставлений до Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та цинізмом, здійснював опір громадянам, які припиняли хуліганські дії, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 296 КК України.

10.07. 2019 року затримано ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України.

11.07.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 296 КК України
12.07.2019 року щодо ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10.09.2019 року.

06.09.2019 року строк досудового слідства у кримінальному провадженні № 0004898 від 09.07.2019 року керівником Київської місцевої прокуратури №8 продовжено до 3-х місяців, тобто, - до 10.10.2019.

Беручи до уваги те, що термін перебування підозрюваного ОСОБА_4 під вартою у даному кримінальному провадженні закінчується 10.09.2019 року, однак закінчити розслідування у встановлений законом строк не видається за можливе, оскільки на даний час, не завершено виконання раніше призначених судово-медичних експертиз та стаціонарної психолого-психіатричної експертизи, а також відкриття матеріалів у кримінальному провадженні відповідно до ст. ст. 290, 291 КПК України.

В ході досудового розслідування кримінального провадження задля об`єктивного його розслідування у розумні строки, виникла необхідність в продовженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, та які вказують що підозрюваний може: переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 у разі не продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або обрання більш м`якого запобіжного заходу, буде переховатись від органу досудового розслідування та/або суду; зможе знищити, спотворити будь яку з речей та документи, може впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, приймаючи до уваги що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та для дієвого виконання кримінального провадження слідчий вважає за доцільне продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 10.10.2019 року.

На підставі наведеного слідчий просив клопотання задовольнити. В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити. Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати іншу міру запобіжного заходу не пов`язану з позбавленням волі.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання, виходячи із наступного.

Пунктом 15 ч.1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

10.07. 2019 року затримано ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України.

11.07.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 296 КК України
12.07.2019 року щодо ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10.09.2019 року.

06.09.2019 року строк досудового слідства у кримінальному провадженні №0004898 від 09.07.2019 року керівником Київської місцевої прокуратури №8 продовжено до 3-х місяців, тобто, до - 10.10.2019.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів. Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Обгрунтовуючи клопотання прокурор вказав на те, що у строк, встановлений КПК України, завершити досудове розслідування не є можливим, оскільки по кримінальному провадженню необхідно провести ряд слідчих дій, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи, на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є таким, що ґрунтується на вимогах чинного законодавства та підлягає задоволенню, оскільки прокурором доведено, що ризики передбачені ст. 177 КПК України не зменшились та доведено обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 184, 199, 219, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внесене у кримінальному провадженні № 0004898від 09.07.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 296 КК України, - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обраного згідно ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 12.07.2019 року до 10.10.2019 року, в межах строку досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст уухвали складено та оголошено 09.09.2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію цієї ухвали вручено _________ 2019 року

о «_____» год. «______» хв.

Одночасно роз`яснено порядок її оскарження.

Підозрюваний _____________ ОСОБА_4