УХВАЛА
Іменем України

21 жовтня 2019 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000248 від 18.07.2019 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, громадянина України, українця, з середньою освітою, одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

ВСТАНОВИВ:

18.10.2019 слідча звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначила, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Житомирській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні зареєстрованому в ЄРДР за №0000248 від 18.07.2019, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Посилаючись на те, що підозрюваний ОСОБА_5 на даний час за місцем свого проживання відсутній, переховується від органу досудового розслідування та суду, у зв`язку з чим оголошений у міжнародний розшук, що перешкоджає проведенню з ним слідчих (розшукових) дій і прийняттю законного процесуального рішення по даному кримінальному провадженню у розумні строки, обґрунтованою є необхідність у застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

За нормами ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Приписами ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст.193 КПК України визначено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно ч.6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

В клопотанні вказується, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Житомирській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні зареєстрованому в ЄРДР за №0000248 від 18.07.2019, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Проте у повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри, а також у витягу з ЄРДР вказується, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 309, ч.3 ст.307, ч.2 ст.317 КК України.

Згідно ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 307 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , віднесено до категорії особливо тяжких злочинів.

Згідно ч. 1 ст. 52 КПК України, участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного.

Однак, стороною обвинувачення не було залучено до участі у справі захисника.

Крім того, виходячи з положень ч.1 ст. 193 КПК України, участь захисника при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обов`язковою і тоді, коли підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, оскільки виключенням є лише відсутність підозрюваного (ч.6 ст. 193 КПК України).

Слід зазначити, що виходячи зі змісту диспозицій статей 177, 178, 194, 196 КПК терміни "застосування запобіжного заходу" та "обрання запобіжного заходу" використовуються як синонімічні (тотожні за своїм правовим значенням).

Зокрема, у ст. 177 КПК йдеться про мету й підстави застосування запобіжного заходу, а у ст. 178 цього Кодексу - про обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

У ч. 4 ст. 194 КПК зазначається, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні; у ч. 5 вказаної норми міститься положення про те, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід.

У ч. 1 ст. 196 цього Кодексу перераховується, які відомості мають міститися в "ухвалі про застосування запобіжного заходу", а у ч. 4 цієї ж норми міститься вимога про зазначення в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дати закінчення цих запобіжних заходів.

Отже, чіткого розмежування між поняттями "застосування запобіжного заходу" та "обрання запобіжного заходу", який би мав різні процесуальні наслідки, кримінальний процесуальний закон не містить.

Крім того, у КПК не передбачено іншого процесуального документа, крім ухвали про застосування запобіжного заходу (ст. 196 КПК) при вирішенні питань, пов`язаних із такими заходами.

Також слідчий суддя бере до уваги те, що витяг з ЄРДР наданий до суду за липень 2018 року не містить відомостей про оголошення ОСОБА_5 у міжнародний розшук, а тому не можна вважати, що стороною обвинувачення в повній мірі підтверджені обставини оголошення підозрюваного у міжнародний розшук.

Крім того, оцінюючи подане клопотання на предмет наявності підстав для його задоволення згідно ч.1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя не вважає доведеною належними доказами наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може ґрунтуватися на результатах проведеного 05.02.2019 обшуку житла підозрюваного з урахуванням того, що 05.02.19 та 08.02.19 він допитувався в якості свідка. Інших документів, окрім письмової підозри ОСОБА_5 , в яких були б викладені викривальні відомості щодо нього слідчою не надано.

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 177, 187, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1