ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження №11-сс/818/2013/19 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2019 року м. Харків
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляцією захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 01 листопада 2019 року, -

В С Т А Н О В И Л А:
Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0001507 від 17.10.2019 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Застосовано відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» у межах строку досудового розслідування - до 28 грудня 2019р. включно.
Визначено суму застави у розмірі 192 100 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області до сплину терміну тримання під вартою.
Роз`яснено, що при внесенні визначеної суми застави ОСОБА_8 з-під варти буде звільнено та покладено на нього строком на два місяці наступні обов`язки:
?прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;
?не відлучатись з м. Барвінкове Барвінківського району Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
?повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;
?здати на зберігання до ТУ ДМС України в Харківській області закордонний паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_8 , інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд до України;
?утриматись від спілкування зі свідком ОСОБА_9 .
Роз`яснено підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, не звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Як зазначено в ухвалі слідчого судді, в судовому засіданні розглянуто клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0001507 від 17.10.2019 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.309 КК України (а.с.85-86).

В клопотанні слідчий вказував, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 у 2019 році, точний час та дата в ході досудового розслідування не встановлені, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на зберігання, придбання наркотичних засобів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, за невстановлених в ході досудового слідства обставин придбав наркотичні засоби, які зберігав за місцем свого мешкання.
Відповідно висновку експертизи № 3/2810се-19 від 31.10.2019, надана на дослідження речовина рослинного походження (один полімерний мішок з речовиною), масою: 514,5 грам, 1608,1 грам, 620,2 грам, 2282,7 грам, 1976,2 грам, 886,0 грам є особливо небезпечним наркотичним засобом канабісом. Маса канабісу у перерахунку на суху речовину, склала: 440,9 грам, 1378,1 грам, 531,5 грам, 1956,3 грам, 1693,6 грам, 759,3 грам (загальна маса 6759,7 грам).
Таким чином, ОСОБА_8 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання особливо небезпечного наркотичного засобу в особливо великих розмірах.
30.10.2019 року о 23.50 ОСОБА_8 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
31.10.2019 року ОСОБА_8 повідомлена підозра за ч. 3 ст. 309 КК України.
Слідчим вказано, що підозрюваний ОСОБА_8 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 8 років, а відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.
В клопотанні вказано, що вина ОСОБА_8 підтверджується протоколом обшуку від 30.10.2019 року, протоколом огляду від 31.10.2019 року предметів вилучених в ході обшуку, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 .
В обгрунтування клопотання прокурор та слідчий посилались на тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_8 та наявність ризиків, передбачених п.1, п.2, п.З, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України (а.с. 2-5).
Задовольняючи клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням суми застави, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.309 КК України, та вважав встановленим існування ризиків, передбачених п.1, п.2, п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, на які посилався слідчий в своєму клопотанні (85-86).

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_8
- адвокат ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу слідчого судді від 01.11.2019 року про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та постановити нову ухвалу, якою повністю відмовити у задоволенні клопотання у даній справі.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою, незаконною та винесеною з порушеннями КПК України, зазначаючи, що з огляду на обмежений строк для подачі апеляційної скарги, додаткові письмові пояснення будуть нею надані у доповненнях до апеляційної скарги до початку її розгляду по суті.
Повідомлена належним чином про час та місце розгляду апеляції захисник ОСОБА_6 до суду апеляційної інстанції не прибула.

14.11.2019 року, через канцелярію Харківського апеляційного суду, ОСОБА_6 надала заява про залишення без розгляду апеляційної скарги ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді від 01.10.2019 року.
В заяві про залишення без розгляду апеляційної скарги зазначено, що скаргу подав ОСОБА_8 однак, вона підписана ОСОБА_6 саме захисником.
Між тим, вимоги ч.1 ст. 403 КПК України регламентують, що захисник підозрюваного може відмовитись від апеляційної скарги тільки за згодою підозрюваного.

Згідно ч.1 ст.403 КПК України особа, яка подала апеляційну скаргу, має право відмовитися від неї до закінчення апеляційного розгляду. Захисник підозрюваного, обвинуваченого, представник потерпілого можуть відмовитися від апеляційної скарги тільки за згодою відповідно підозрюваного, обвинуваченого чи потерпілого.
За наведених вище обставин судова колегія вважає можливим розглянути апеляцію по суті, без участі захисника, так як в силу вимог ч.4 ст.405 КПК України дані обставини не є перепоною для апеляційного розгляду.

Прокурор в судове засідання не з`явився, належним чином про дату та час і місце апеляційного розгляду повідомлений, про поважність свого неприбуття не повідомив, що відповідно до вимог ч.4 ст. 405 КПК України не перешкоджає проведенню апеляційного розгляду.

Заслухавши доповідь судді доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга адвоката ОСОБА_6 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року). Матеріали кримінального провадження, на які послався слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення обгрунтованою. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ: у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року Суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Більш того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».
Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

В обґрунтування клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилався на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочину, передбаченого ч.3 ст.309 КК України, наявність ризиків, передбачених п.1, п.2, п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, які на переконання слідчого, у сукупності із даними про особу підозрюваного свідчать про недостатність застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою.

Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам п.3,п.4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, слідчий суддя встановив, що надані стороною обвинувачення у кримінальному провадженні докази доводять обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України, які свідчать про:

1.наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.309 КК України;

2.наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені п.1,п.2,п.3,п.5 ч.1 ст.177 КПК України;
3.недостатність застосування до ОСОБА_8 більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання його під вартою, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка в цілому відповідає вимогам ст.196 КПК України.

З висновками слідчого судді щодо доведеності обґрунтованості підозри, наявності ризиків, передбачених п.1,п.2 ч.1 ст.177 КПК України та необхідності застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави погоджується і апеляційний суд.

Між тим, судова колегія вважає не доведеним наявність ризику передбаченого п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, проте дана обставина не є безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Матеріали кримінального провадження, на які послався слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою.

За викладених обставин у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що саме запобіжний захід у виді тримання підозрюваного під вартою з визначенням застави відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені п.1,п.2 ч.1 ст.177 КПК України. Застосування більш м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_8 є недостатнім.

Виклавши мотиви свого рішення в ухвалі, слідчий суддя врахував положення ст.ст. 176,177,178,181,182,183,186,193,194,196,197 КПК України і дійшов обґрунтованого висновку про необхідність застосування у відношенні підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави.

Крім того, слідчим суддею виконано вимоги ч.1 ст.194 та ст.ст.182,183 КПК України, а також враховано обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_8 кримінального правопорушення, міцність його соціальних зв`язків, наявність на утриманні підозрюваного неповнолітньої дитини, репутацію підозрюваного, який раніше не засуджений, є пенсіонером МВС, і водночас, зважаючи на кваліфікацію органом досудового розслідування дій підозрюваного, обсяг вилученого наркотичного засобу, слідчий суддя вважає, що застава у розмірах, визначених ч.5 ст. 182 КПК України не здатна забезпечити виконання ОСОБА_8 покладених на нього обов`язків, а тому призначає заставу у розмірі, що перевищує 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, відповідно до абз.2 ч.5 ст. 182 КПК України - в розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 192 100 грн.
Відповідно до ст.182 КПК України розмір застави визначається саме слідчим суддею, судом з урахуванням кримінального правопорушення і межі розміру застави чітко регламентовані ч.5 ст.182 КПК України

Більш того, ч.3 ст.183 КПК України чітко регламентує, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом.

З вищевказаним погоджується й колегія суддей.
За викладених обставин, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою та вмотивованою, підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги не вбачає.

Керуючись ст.ст.392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2019 року щодо застосування у відношенні підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в межах строку досудового розслідування - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й відповідно до вимог ст.424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: