Дата документу 04.09.2019 Справа № 554/5166/19
У Х В А Л А

4 вересня 2019 року Октябрський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні з участю учасників судового розгляду: прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , представників потерпілих адвокатів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , обвинуваченої ОСОБА_11 матеріали кримінального провадження № 0003646 по обвинуваченню ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

в с т а н о в и в:

Октябрським районним судом м. Полтави проводиться розгляд матеріалів кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Відповідно до обвинувального акта, 6 листопада 2018 року, приблизно о 14 год. 10 хв., ОСОБА_11 , керуючи власним автомобілем марки MERSEDES BENZ ML 250, державний номерний знак НОМЕР_1 , рухалася по вулиці Соборності з боку вулиці Театральна у напрямку вулиці В`ячеслава Чорновола в місті Полтава, зі швидкістю 50-60 км/год. (за показаннями свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_13 ), яка наближаючись до нерегульованого пішохідного переходу, розташованого на перехресті з вулицею Лідова, позначеного дорожньою розміткою «зебра» та дорожніми знаками 5.35.1 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10 жовтня 2001 року (надалі ПДР, Правил), в порушення вимог пунктів 12.3, 12.4 та 12.9 (б) ПДР, при виникненні небезпеки для руху у вигляді появи на проїзній частині велосипедиста, який рухався по нерегульованому пішохідному переходу зліва направо по ходу її руху, якого вона об`єктивно могла виявити з моменту його виїзду на пішохідний перехід, не вжила негайних заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу, в результаті чого здійснила наїзд на неповнолітнього велосипедиста ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який переїжджав проїзну частину вулиці Соборності по нерегульованому пішохідному переходу зліва направо по напрямку її руху. керуючи спортивним велосипедом марки CARVER.

У результаті дорожньо-транспортної пригоди велосипедист ОСОБА_14 отримав тілесні ушкодження, від яких не приходячи до свідомості, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в Полтавській обласній клінічній лікарні.

Згідно з висновками судово-медичної експертизи № 44-а від 12 лютого 2019 року, в результаті дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_14 отримав тілесні ушкодження у вигляді: відкритої черепно-мозкової травми, перелом потиличної кістки по лямбдовидному шву зліва з переходом на основу черепа, забій головного мозку тяжкого ступеня: геморагічні забої в лобнобазальній і скроневій ділянках справа, субдуральний крововилив над правою півкулею головного мозку, травматичний внутрішньо-шлуночковий крововилив, внутрішньо-мозкова гематома задньої черепної ямки травматичний субарахноїдальний крововилив, забій стовбурних відділів головного мозку, крововиливи у м`які тканини потиличної ділянки на рівні зовнішнього потиличного бугра; закритої спинальної травми, забій спинного мозку шийного відділу з крововиливами під тверду мозкову оболонку та в спинний мозок; закритої травми грудної клітини, травматичний забій лівої легені з розвитком посттравматичного пульмоніту; садна поперекової ділянки та нижніх кінцівок.

Вищеперелічені тілесні ушкодження носять прижиттєвий характер, утворились в короткий проміжок часу (практично одномоментно) від дії тупих предметів, удари об такі, які діяли з великою силою та могли утворитися при дорожньо-транспортній пригоді 6 листопада 2018 року, про що йдеться в медичній документації, матеріалах кримінального провадження № 0003646 та стосовно живої особи носять ознаки тяжких тілесних ушкоджень як небезпечних для життя в момент їх спричинення.

Смерть ОСОБА_14 настала в результаті відкритої черепно-мозкової травми з переломом кісток склепіння та основи черепу, забоєм головного мозку тяжкого ступеню, про що свідчать морфологічні зміни, дані гістологічного дослідження та медичної документації.

Між тілесними ушкодженнями (першої групи) виявленими на трупі загиблого ОСОБА_14 та його безпосередньою причиною смерті мається прямий причинно-наслідковий зв`язок.

Причиною дорожньо-транспортної пригоди та наслідків, що настали, відповідно до висновків судової автотехнічної експертизи № 43 від 23 січня 2019 року та комплексної судової транспортно-трасологічної, автотехнічної та судово медичної експертизи № 257/258/35 від 24 квітня 2019 року є порушення водієм ОСОБА_11 вимог пунктів 12.3, 12.4 та 12.9 (б) Правил, які з технічної точки зору знаходяться у причинному зв`язку з виникненням даної пригоди, згідно з якими:

п. 12.3. Правил «У разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди»;

п. 12.4. Правил «В населених пунктах рух транспортних засобів дозволяється із швидкістю не більше 50 км/год.»;

п. 12.9. Правил «Водієві забороняється: б) перевищувати максимальну швидкість, зазначену в пунктах 12.4-12.7, на ділянці дороги, де встановлено дорожні знаки 3.29, 3.31, або на транспортному засобі, на якому встановлено розпізнавальний знак відповідно до підпункту «и» пункту 30.3 цих Правил».

В умовах вказаної події водій автомобіля марки MERSEDES BENZ ML 250, державний номерний знак НОМЕР_1 ОСОБА_11 мала технічну можливість запобігти наїзду на велосипедиста екстреним гальмуванням з моменту виникнення небезпеки.

Потерпілими по матеріалах кримінального провадження визнані: ОСОБА_7 батько загиблого, ОСОБА_6 мати загиблого, ОСОБА_8 баба загиблого, ОСОБА_15 баба загиблого та ОСОБА_16 тітка загиблого.

В ході розгляду матеріалів кримінального провадження представник потерпілої ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_10 заявив клопотання, підтримане іншими потерпілими та їх представником, про призначення по справі кожному із них судово-психологічної експертизи для вирішення питань, пов`язаних з спричиненням потерпілим моральної шкоди та її розміру. Обґрунтовуючи заявлене клопотання, його ініціатор наголосив, що протиправними діями обвинуваченої потерпілим була спричинена моральна шкода, яка полягає в усвідомленні кожним із них смерті близької людини, неможливості спілкування з нею, вираження почуттів і родинних емоцій, викликає у них душевний біль, розрив системи суспільних відносин за допомогою порушення персоніфікованих відносин, тобто обмеження бути учасником цих відносин. Вказані моральні та фізичні страждання потерпілих тривають і досі та постійно погіршуються. Цим їм спричинено моральну шкоду, яку вони мають намір відшкодувати за рахунок винної особи шляхом звернення до суду з цивільним позовом, який ними вже подано до початку розгляду матеріалів кримінального провадження.

Прокурор, захисники обвинуваченої та остання, в цілому не заперечуючи проти призначення експертизи, наголошували на передчасності вирішення цього питання, так як по матеріалах кримінального провадження лише розпочато та не закінчено дослідження доказів, які не можуть бути надані експерту, що позбавляє його можливості врахувати всі обставини, які впливають на розмір моральної шкоди, яка могла бути заподіяна смертю близької людини внаслідок протиправних дій обвинуваченої.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про необхідність призначення судово-психологічної експертизи, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1, 3 та 4 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що потерпілою в межах вимог КПК України та її процесуальних повноважень заявлено клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, до компетенції якої належить вирішення зазначених в клопотанні питань.

Призначення експертизи, як це слідує із змісту ч. 4 ст. 332 КПК України, не пов`язується зі стадією розгляду або обсягом дослідження доказів по матеріалах кримінального провадження, в зв`язку з чим з цих підстав відсутні перешкоди для задоволення заявленого клопотання.

Суд вважає за необхідне доручити проведення експертизи експертам Харківського НДІСЕ ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса, попередивши експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків.

Керуючись ст. 4 Закону України «Про судову експертизу», ст. ст. 101-102, 332 КПК України, суд,

у х в а л и в:

Призначити по кримінальному провадженню № 0003646 по обвинуваченню ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України судово-психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам - психологам Харківського НДІСЕ ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса.

На вирішення експертів постановити питання:

Чи спричинені потерпілим ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16 страждання (моральна шкода) смертю близької людини ?

Чи є ситуація, що досліджується психотравмуючою для кожного із потерпілих ? Якщо так, то чи завдані потерпілим страждання (моральна шкода) ?

Чи є у потерпілих зміни в емоційному стані, індивідуально-психолічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню кожного із них як особистостей і виникли внаслідок впливу смерті близької особи ?

Якщо потерпілим завдано страждання (моральна шкода): який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральна шкода) кожному із них ?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення, передбачені ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1