Ухвала
Іменем України
25 вересня 2019 року

м. Київ
справа № 316/323/18

провадження № 51-4017впс19
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від 10 липня 2019 року про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів,
в с т а н о в и в:
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду надійшло подання Запорізького апеляційного суду про направлення вказаних матеріалів кримінального провадження із зазначеного суду до апеляційного суду іншої області.
Подання мотивовано тим, що в результаті проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду вказаної ухвали місцевого суду через недостатність суддів у палаті з розгляду кримінальних справ.
Учасникам судового провадження було належним чином повідомлено про день і час розгляду подання, в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання від них не надійшло.
Дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

З огляду на ч. 3 ст. 34 цього Кодексу питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Доводи в поданні про неможливість утворити склад суду для розгляду матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 є безпідставними з огляду на таке.

Згідно з пунктом 2.3.23 Положення про автоматизовану систему документообігу суду від 26 листопада 2010 року № 30 затверджене Рішенням Ради суддів України якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за її наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу. У разі неможливості визначити кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає з числа резервних суддів даної колегії. Пунктом 2.3.27 цього рішення передбачено, що у разі коли в суді з об`єктивних підстав правосуддя здійснює один суддя, здійснення автоматизованого розподілу судових справ не буде порушенням цього Положення.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Запорізького апеляційного суду від 12 вересня 2019 року визначити колегію суддів для розгляду вказаних матеріалів цього провадження виявилось неможливим, оскільки не вистачає необхідної кількості суддів для розподілу провадження.
Згідно з даними, що містяться на офіційному сайті «Судова влада України», у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду працюють семеро суддів: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .
Зі змісту подання апеляційного суду видно, що на даний час до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду входять двоє суддів, які не мають заборон, передбачених ст. 76 КПК України, для розгляду зазначених матеріалів провадження, а саме судді ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .
Відповідно до Витягу з протоколу збору суддів Запорізького апеляційного суду від 12 серпня 2019 року прийнято рішення затвердити основний та резервний склади постійно-діючих колегій судової палати з розгляду кримінальних справ.
Таким чином, з урахуванням вищезазначених норм Положення про автоматизовану систему документообігу суду доводи про неможливість створення складу суду для апеляційного розгляду вказаної ухвали місцевого суду є непереконливими.
На підставі наведеного колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для передачі матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника

ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу місцевого суду від 10 липня 2019 року до іншого суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а тому підстав для задоволення подання Запорізького апеляційного суду немає.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
п о с т а н о в и в:
Подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від 10 липня 2019 року, якою продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
С у д д і :

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3