Провадження №1-кс/201/5804/2019
У Х В А Л А
Іменем України

27 вересня 2019 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі клопотання Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року (справа № 200/5207/17) в межах кримінального провадження № 0000508 від 18 грудня 2012 року, -

ВСТАНОВИВ:

Представник АТ «Укрсоцбанк» звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із вищезазначеним клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року (справа № 200/5207/17) в межах кримінального провадження № 0000508 від 18 грудня 2012 року.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року (справа № 200/5207/17) в межах кримінального провадження № 0000508 від 18 грудня 2012 року було накладено арешт на земельні ділянки за адресою: м. Дніпро, район бульвару Слави вул. Новорічної, які належать ТОВ «Правильна компанія» на праві приватної власності. В провадженні Департаменту державної виконавчої служби МЮУ перебуває виконавче провадження №37890277 з примусового виконання наказу №5011/27/6560-2012, виданого 12 червня 2012 року Господарським судом м. Києва, про стягнення з боржника ТОВ «Правильна компанія» на користь АТ «Укрсоцбанк» заборгованості за кредитним договором у сумі 19001383,87 грн. З метою виконання наказу №5011/27/6560-2012 державним виконавцем здійснено заходи по опису вказаних земельних ділянок для подальшої їх реалізації, однак зазначені виконавчі дії не були вчинені, оскільки на ці земельні ділянки ухвалою слідчого судді накладено арешт. Вважає, що існуючий арешт на вищевказане майно, що належить на праві власності ТОВ «Правильна компанія», порушує майнові права АТ «Укрсоцбанк», яке є кредитором у виконавчому провадженні щодо стягнення з вказаного підприємства кредитної заборгованості.

Заявник надав суду заяву з проханням клопотання задовольнити, у зв`язку із чим, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути клопотання без участі заявника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Від прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 до суду надійшла заява з проханням відмовити у задоволенні клопотання, у зв`язку з його необґрунтованістю.

Суд, розглянувши клопотання, вивчивши матеріали справи, виходить з наступного.

Ухвалою Бабшкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року було задоволено клопотання у кримінальному провадженні № 0000020 від 23.05.2014 року, старшого слідчого з ОВС ВКР СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погодженого з старшим прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про арешт на тимчасово вилучене майно та накладено арешт шляхом заборони відчудження користування та розпорядження на об`єкт незавішеного будівництва багатофункціонального будинку житлового комплексу «Нова Перемога» за адресою: м. Дніпро, район Бульвару Слави - вул. Новорічної, який належить ТОВ «Правильна компанія» () у тому числі заборонити розпоряджатися та використовувати вказаний об`єкт; накладено арешт на земельні ділянки, на яких розташований об`єкт незавішеного будівництва багатофункціонального будинку житлового комплексу «Нова Перемога» за адресою: м. Дніпро, район Бульвару Слави - вул. Новорічної, які належать ТОВ «Правильна компанія» () а саме ділянки із кадастровими номерами: :03:066:0059; :03:066:0054; :03:066:0039; :03:066:0040; :03:066:0004; :03:066:0038; :03:066:0041; :03:066:0047; :03:066:0009; :03:066:0043; :03:066:0024; :03:066:0053; :03:066:0025; - загальна площа згаданих ділянок складає 1,4081 гектари та які являють собою суцільну ділянку, яка розташована у Дніпропетровській області, м. Дніпро, в районі вулиць бульвару Слави вул. Новорічна, у тому числі заборонити розпоряджатися та використовувати вказані земельні ділянки; накладено арешт, шляхом заборони розпорядження, на 100 відсотків корпоративних прав ТОВ «Правильна компанія» (), та заборонити державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в тому числі нотаріусам, здійснення державної реєстрації будь-яких змін в установчих документах, а також у відомостях про юридичну особу стосовно ТОВ «Правильна компанія» () в єдиному державному реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з державною реєстрацією заборони у вказаному реєстрі.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Відповідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013р. № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встано-влено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального -провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "ОСОБА_5 та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Відповідно до ч. 3 ст. 22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - власника майна, разом з тим сторона обвинувачення у випадку не згоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Викладені обставини свідчать, про те, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Слідчий суддя приходить до висновку про доцільність скасування арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року (справа № 200/5207/17) в межах кримінального провадження № 0000508 від 18 грудня 2012 року задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року (справа № 200/5207/17) в межах кримінального провадження № 0000508 від 18 грудня 2012 року шляхом заборони відчудження користування та розпорядження на об`єкт незавішеного будівництва багатофункціонального будинку житлового комплексу «Нова Перемога» за адресою: м. Дніпро, район Бульвару Слави - вул. Новорічної, який належить ТОВ «Правильна компанія» () у тому числі заборонити розпоряджатися та використовувати вказаний об`єкт; на земельні ділянки, на яких розташований об`єкт незавішеного будівництва багатофункціонального будинку житлового комплексу «Нова Перемога» за адресою: м. Дніпро, район Бульвару Слави - вул. Новорічної, які належать ТОВ «Правильна компанія» () а саме ділянки із кадастровими номерами: :03:066:0059; :03:066:0054; :03:066:0039; :03:066:0040; :03:066:0004; :03:066:0038; :03:066:0041; :03:066:0047; :03:066:0009; :03:066:0043; :03:066:0024; :03:066:0053; :03:066:0025; - загальна площа згаданих ділянок складає 1,4081 гектари та які являють собою суцільну ділянку, яка розташована у Дніпропетровській області, м. Дніпро, в районі вулиць бульвару Слави вул. Новорічна, у тому числі заборони розпоряджатися та використовувати вказані земельні ділянки.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1