ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Категорія: ст. 183, 193 КПК УкраїниДоповідач в апеляційній інстанції: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2019 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду в складі:

головуючогоОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_5
прокурора підозрюваного захисників потерпілої представника потерпілої ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ОСОБА_10 ОСОБА_11

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 серпня 2019 року, якою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, -

в с т а н о в и л а :

СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0004535 від 16.08.2019 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.08.2019 року в нічний час доби, близько 01 години 00 хвилин ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись біля будівлі магазину «Вест Маркет», який розташований на перехресті вулиць Чайковського - Чорновола в місті Черкаси, вчинив хуліганські дії, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, а саме безпричинно виламав гілку дерева та почав наносити вказаною дерев`яною палицею чисельних ударів раніше незнайомому йому ОСОБА_12 , внаслідок чого заподіяв останньому тілесних ушкоджень.

16 серпня 2019 року ОСОБА_7 затримано у порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

18 серпня 2019 року старший слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_13 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 серпня 2019 року клопотання задоволено та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, до 14 жовтня 2019 року включно.

Ухвала обґрунтована тим, що оцінивши в сукупності обставини відповідно до ст. ст.177, 178 КПК: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, відсутність стійких соціальних зв`язків у підозрюваного, перебування під час вчинення злочину у стані алкогольного сп`яніння, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.08.2019 року та ухвалити нову ухвалу, якою застосувати щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

В апеляційній скарзі вказує, що у клопотанні про застосування запобіжного заходу слідчий не обґрунтував належним чином ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Зазначає, що слідчий суддя як підставу для застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказала лише тяжкість можливого покарання підозрюваного, та не проаналізувала можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою. На думку захисника, слідчим суддею не було надано належної оцінки тому, що підозрюваний приймав участь у проведенні антитерористичної операції на сході країни із захисту її цілісності, має численні грамоти та нагороди, позитивно характеризується за місцем служби, має міцні соціальні зв`язки та постійне місце проживання, до кримінальної відповідальності не притягався, сприяє розкриттю злочину.

Також захисник вказує, що ОСОБА_7 довгий час перебував на службі у Збройних силах України за контрактом, тому слідчий суддя не повинен брати до уваги те, що підозрюваний не одружений та не має на утриманні неповнолітніх дітей.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного ОСОБА_7 та його захисників адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про задоволення в повному обсязі апеляційної скарги, думку прокурора про законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді та відсутність підстав для задоволення апеляційних вимог захисника, думку потерпілої ОСОБА_10 та її представника адвоката ОСОБА_11 про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1,2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

В своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, може застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 177, 178, 183 КПК України.

Обираючи ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого і прийшов до вірного висновку, що у даному кримінальному провадженні наявні докази, що вказують на причетність до вчинення кримінального правопорушення саме цієї особи.

На думку колегії суддів, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, та класифікується як тяжкий злочин, враховуючи дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вірно застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризиків, зазначених у п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 .

Колегією суддів враховано, що ОСОБА_7 приймав участь в антитерористичній операції на сході України, позитивно характеризується за місцем служби, має грамоти за сумлінне виконання службових обов`язків, раніше не судимий. Проте, вказані обставини не спростовують наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Твердження захисника про те, що ОСОБА_7 має міцні соціальні зв`язки, не підтверджені відповідними доказами, оскільки ОСОБА_7 не працює, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має. Посилання захисника на те, що ОСОБА_7 тривалий час перебував на службі у Збройних силах України не спростовують відсутність у нього місця роботи, оскільки з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_7 брав участь у антитерористичній операції з 28.10.2016 року по 11.01.2017 року, з 12.01.2017 року по 07.02.2017 року, з 22.02.2017 року по 02.11.2017 року (а.с. 15). Таким чином, з листопада 2017 року ОСОБА_7 мав можливість працевлаштуватись, однак, така інформація в матеріалах справи відсутня.

Інформація про те, що підозрюваний ОСОБА_7 за станом здоров`я не може утримуватися під вартою в матеріалах справи також відсутня.

Таким чином, апеляційні вимоги захисника ОСОБА_8 щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту задоволенню не підлягають.

Колегія суддів погоджується із висновком суду про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без можливості внесення застави, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні умисного злочину, вчиненого із застосуванням насильства, що відповідає вимогам п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя при розгляді клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_13 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує застосування запобіжних заходів, в тому числі і у виді тримання під вартою, при цьому вислухавши та врахувавши пояснення всіх учасників судового розгляду.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та належним чином мотивував своє рішення.

Порушень норм кримінального процесуального законодавства України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Керуючись ст. 183, 193, 194, 376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 серпня 2019 року, якою щодо підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, до 14 жовтня 2019 року включно, залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 , без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді