Провадження №1-кс/359/3002/2019
Справа №359/1699/19
УХВАЛА
Іменем України
10 вересня 2019 року м. Бориспіль
Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді у справі №№359/1699/19, 1-кс/359/2773/2019 на бездіяльність слідчого щодо нездійснення процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у встановлений КПК строк (у порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України),

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2019 року представник ТОВ «Інтервал Буд» ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві слідчого у кримінальному провадженні №0000011 від 11.02.2019 року, що полягає у розгляді поданого ним клопотання від 31.07.2019 року вих.№81-к.19, що зареєстроване у секторі документального забезпечення Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, 01.08.2019 року за №14606/01.2/2019, про проведення ряду слідчих і процесуальних дій, спрямованих на повне та неупереджене розслідування у вказаному кримінальному провадженні, з порушенням строків та порядку, передбачених ч.3 ст.93, ч.3 ст.110 та ст.220 КПК України.

Як вбачається з протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 19.08.2019 року, матеріали вищевказаної скарги для розгляду були розподілені на слідчого суддю ОСОБА_4 .

04.09.2019 року адвокат ОСОБА_3 подав письмову заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 , посилаючись на те, що він має сумніви у неупередженості цього судді. Це обумовлено тим, що слідчий суддя ОСОБА_4 під час розгляду вказаної скарги відмовив у задоволенні його клопотання про повернення цієї скарги як непідсудної Бориспільському міськрайонному суду з підстав того, що орган досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000011 від 11.02.2019 року знаходиться на території м. Києва, що перебуває під юрисдикцією Печерського районного суду м. Києва.

У судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився та у заяві про відвід судді просив розглянути цю заяву без його участі через його зайнятість у судових засіданнях в іншому суді.

Слідчий також у судове засідання не з`явився. Він завчасно та в установленому порядку повідомлений про час та місце розгляду заяви. Ця обставина підтверджується телефонограмою.
Дослідивши матеріали скарги та заяву, суд дійшов до висновку, що заява про відвід є обґрунтованою та підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до п.4 ч.1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участі у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року № 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права.
Відповідно до ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.
Із практики Європейського суду з прав людини випливає, що важливим питанням є питання довіри, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (Рішення Європейського суду по справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 р.).
Кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи (Рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").
Таким чином, Європейський суд з прав людини визнає, що підставою відводу судді може бути як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.
Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що при розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі, тобто, якщо сторона має сумнів в безсторонності суду, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.
Тому, з підстав виключення обставин, які могли б викликати сумніви в неупередженості суддів, з метою забезпечення умов, за яких були б неможливі будь-які сумніви щодо безсторонності суду при розгляді даної справи, з метою дотримання права учасників судового процесу в справі на справедливий суд, враховуючи позиції Європейського суду з прав людини з приводу недовіри до суду, належить відвести суддю ОСОБА_4 від розгляду скарги.
Керуючись п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, ч.6 ст.259, ст.ст.260-261, суд

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді задовольнити.
Відвести суддю ОСОБА_4 від розгляду скарги представника ТОВ «Інтервал Буд» ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого щодо нездійснення процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у встановлений КПК строк (у порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України).
Справу №№359/1699/19, 1-кс/359/2773/2019 передати до канцелярії Бориспільського міськрайонного суду для подальшого автоматизованого розподілу.
Ухвала суду є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя ОСОБА_1