УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/17828/19

Провадження № 1-кс/638/4883/19

02.12.2019 Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:
Слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні у кримінальному провадженні № 0002889 від 24.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України,-

встановив:

До Дзержинського районного суду м. Харкова звернулась слідчий СВ Шевченківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 16.07.2019 року при обстеженні кабельної лінії зв`язку АТС-340 (інв.. № 26543) було виявлено: крадіжку кабелю зв`язку ТПП еп3 50х2х0,5-45; крадіжку кабелю зв`язку ТППеп3 30х2х0,5-21м.; крадіжку кабелю зв`язку ТППеп 100х2х0,4-24м.; крадіжку кабелю зв`язку ТППеп50х2х0,5-24м. в підвальному приміщенні будинку між 2 та 5 підїздами, за адресою: м. Харків, вул.. 23 Серпня, буд. 6, що є сховищем для зберігання кабелів діючих ліній зв`язку ПАТ «Укртелеком». Дії спричинили матеріальну шкоду у розмірі 12143,63 гривень.

В ході проведення слідчих (розшукових) заходів, було встановлено, що 16.07.2019 року, приблизно о 11 години 30 хвилин, ОСОБА_4 реалізуючи злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна поєднаного з проникненням в приміщення, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна та подальшого обертання його на свою користь, прийшов до підвального приміщення, яке перебуває у користуванні ПАТ «Укртелеком», розташованого між 2-5 під`їздами будинку №6 по вул. 23 Серпня в м. Харкові. Реалізуючи свій злочинний умисел, використовуючи для досягнення своєї злочинної мети приготовані раніше інструменти у вигляді: ножа, підійшов до дверей вищевказаного підвального приміщення та впевнившись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, тобто таємно, пошкодив замок, зламав запираючий пристрій вказаного приміщення та з метою вчинення крадіжки проникли до приміщення підвалу, де реалізуючи намір на таємне викрадення чужого майна став за допомогою ножа перерізати кабелі зв`язку ТППепЗ 50х2х0,5- 45 метрів, кабелі зв`язку ТППепЗ 50х2х0,5- 21 метрів, кабелі зв`язку ТППеп 100х2х0,4-24 метрів, кабелі зв`язку ТППепЗ 50х2х0,5- 24 метрів, що належить ПАТ «Укртелеком». Відповідно наданого ПАТ «Укртелеком» Акту № 004-0719-322 ЛД2Х від 16.07.2019 та довідки вартість викраденого кабелю ТППепЗ 50х2х0,5- 45 метрів, ТППепЗ 50х2х0,5- 21 метрів, ТППеп 100х2х0,4-24 метрів, ТППепЗ 50х2х0,5- 24 метрів становить. Своїми діями ОСОБА_4 спричинив ПАТ «Укртелеком» матеріальну шкоду на загальну суму 12143,63.

12.11.2019 року ОСОБА_4 21.08.1991 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

13.11.2019 року слідчим Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 був проведений слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 , де останній запропонував показати місце опалював викрадені кабелі зв`язку, при огляді місяця скоєння злочину, було складено протокол огляду місця події вході якого були виявлені та вилучені наступні речі:

- металева пристрій для розпилу метала схожий на пилку, з червоною ручкою, вживаному стані, який знаходиться в полімерному пакеті опечатано биркою з номером 3214971.
- залишки кабелів зв`язку, та два фрагмента ізоляційного матеріалу, дві рукавиці в вживаному стані, та полімерний мішок білого кольору, теж вживаному стані, вище вказані речі були поміщені в полімерний покат та опечатані з номером 3214975.
Повернення вищезазначених предметів може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення вищезазначених предметів та можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до вимог ч.1 ст.170 КПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18 лютого 2016 року, який набрав чинності 28 лютого 2016 року арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Крім цього, посилається на те, що з метою запобігання можливості здійснення відчуження та розпорядження, а також з метою забезпечення збереження речового доказу, виникла необхідність у накладенні арешту на вищезазначене майно, вилучене 13.11.2019 у ході проведення огляду місця події.

В судове засідання слідчий не з*явилась, надала суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала.
У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного.
В провадженні СВ Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області знаходиться кримінальне провадження №0002889 від 24.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України.

Згідно частини 2 ст.170 КПК України, слідчий суддя або суд під час досудового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині 2 ст.167 цього Кодексу, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.
Згідно до вимог ст.170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Відповідно до ст.98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обFєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
Відповідно до ст.ст. 168, ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч.1 ст.167 КПК України), а й іншим особам.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на на вилучені 13.11.2019 року слідчим Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 під час проведений слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 та огляду місця події наступні речі:

- металевий пристрій для розпилу метала схожий на пилку, з червоною ручкою, вживаному стані, який знаходиться в полімерному пакеті опечатано биркою з номером 3214971.
- залишки кабелів зв`язку, та два фрагмента ізоляційного матеріалу, дві рукавиці в вживаному стані, та полімерний мішок білого кольору, теж вживаному стані, вище вказані речі були поміщені в полімерний покат та опечатані з номером 3214975, з метою запобігання можливості здійснення їх відчуження та розпорядження ними, а також з метою забезпечення збереження речового доказу в порядку п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя