07 серпня 2019 року Справа № 638/7827/19
Провадження № 1-кп/638/1235/19
7 серпня 2019 року м. Харків
Дзержинського районного суду м. Харкова в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Ухвалою від 02.07.2019р. строк дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 було продовжено до 30.08.2019р.
В зв`язку з відпусткою головуючого по справі з 19.08.2019р. по 06.09.2019р. в судовому засіданні було поставлено на обговорення питання, щодо можливості продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 .
Прокурор просила суд продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , мотивуючи тим, що ризик, які були підставою для обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 не відпали, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на потерпілого та свідків та родину потерпілого, які ще не були допитані в судовому засіданні, оскільки останні надали свідчення не на його користь; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні тяжкого злочину, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити зазначені вище дії.
Захисник обвинуваченого категорично заперечував проти продовження строку запобіжного заходу, вважає що продовження строку запобіжного строку з причин відпустки головуючого по справі та за три неділі до закінчення дії попередньої ухвали не передбачено УПК України, та взагалі просив суд звільнити обвинуваченого з під варти.
Обвинувачений підтримав думку свого захисника.
Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжних захід щодо обвинуваченого.
Згідно з ч. 3 даної статті, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Суд вважає реальними, обґрунтованими та такими, що не переставали існувати заявлені прокурором ризики переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, при цьому враховується особа обвинуваченого.
Зазначені ризики виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на будь-який інший більш м`який запобіжний захід, оскільки не забезпечать їх уникнення. Сторона захисту у своїх запереченнях не надала достатніх доводів для суду для скасування запобіжного заходу.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Вислухавши думку прокурора, захисника обвинуваченого та обвинуваченого, суд вважає, що підстав для заміни або скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час судом не вбачається, обвинувачений вчинив тяжке кримінальне правопорушення, санкція статті за вчинення якого передбачає позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, не працевлаштований, постійного джерела доходів не має, провину не визнає, поводиться в судовому засіданні зухвало, крім того існують ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду та впливати на потерпілого та свідків, що свідчить про відсутність у останнього міцних соціальних зв`язків, які можуть слугувати стримуючим фактором запобігання ризиків зазначеним прокурором.
Виходячи з цього, керуючись вимогами ст.ст. 201, 331 КПК України, суд
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів, тобто до 6 жовтня 2019 року до 17 годин 45 хвилин.
В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду, через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1