Справа № 196/723/19
№ провадження 1-кс/196/433/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2019 року смт. Царичанка

Слідчий суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря- ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000503,

В С Т А Н О В И В :
Слідчий Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 вніс до суду погоджене з прокурором Царичанського відділу Новомосковської місцевої прокуратури ОСОБА_4 клопотання про арешт майна в кримінальному провадженні №0000503, в якому просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , власником якої відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження та перетворення.

Слідчий клопотання обґрунтовує наступними обставинами.

В ніч на 23.08.2018 року невідома особа без дозволу проникла до приміщення кімнати АДРЕСА_1 , належної ОСОБА_6 .

За даним фактом 10.07.2018 року було розпочато кримінальне провадження №0000503 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

06 червня 2019 року до СВ Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла ухвала Царичанського районного суду від 05.06.2019 року, відповідно до якої суд зобов`язує провести ряд слідчих дій, серед яких накладення арешту на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 .

Посилається на те, що на даний час існує необхідність в накладенні арешту на квартиру АДРЕСА_1 , власником якої відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою запобігання можливості її перетворення та відчуження.

За викладених обставин з метою проведення повного, всебічного та об`єктивного розслідування з додержанням вимог кримінального процесуального кодексу України, забезпечення кримінального провадження, виникає необхідність в арешті квартири АДРЕСА_1 , з подальшою забороною її відчуження та перетворення.

Слідчий ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, надіслали на адресу суду заяви про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Власник квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася. Надала суду заяву про розгляд даної справи без її участі, в якій просить відмовити повністю в задоволенні клопотання.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, з`ясувавши правову позицію учасників процесу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.172 ч.1 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до змісту ст.170 ч.1 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ст.171 ч.2 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Зі змісту ч.2 ст.173 КПК України передбачається, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини 2 ст.170 КПК України); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини 2 ст.170 КПК України); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, долучених до клопотання слідчого, 12.10.2018 року були внесені відомості в ЄРДР за №0000503 з правовою кваліфікацією за ст.162 ч.1 КК України, з фабулою про те, що в ніч на 23.08.2018 року невідома особа без дозволу проникла до приміщення кімнати АДРЕСА_1 , належної ОСОБА_6 .

Частиною 2 статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Клопотання слідчого не містить жодної з перелічених підстав та до клопотання не додано письмових доказів, які б обґрунтували застосування саме такого заходу.

Пунктом 2 частини 3 статті 132 КПК України встановлено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, зокрема, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Вирішуючи клопотання в частині накладення арешту на квартиру, слідчим суддею враховується відсутність та необґрунтованість правових підстав для накладення арешту на квартиру, передбачених ст.170 КПК України, відсутність доказів, не встановлення можливого розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності із завданнями кримінального провадження.

Згідно п.2 ч.3 ст.132 КПК України, слідчим в клопотанні не доведено, що застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту квартири, виправдовує потреби досудового розслідування та саме такий ступінь втручання у права та свободи особи при задоволенні даного клопотання щодо арешту майна.

Отже, в даному випадку клопотання слідчого не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173, 173, 309, 369, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання слідчого Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000503, - відмовити повністю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1