Провадження № 1-кс/686/7550/19
У Х В А Л А
03 червня 2019 року м. Хмельницький
01.06.2019 року на розгляд слідчому судді надійшло клопотання слідчого Другого слідчого відділу СУ ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_3 , погоджене з прокурором військової прокуратури Чернівецького гарнізону ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яке вилучено в ході проведення обшуку, а саме: мобільний телефон марки «HUAWEI» з сім картою мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером № НОМЕР_1 , картку «Приватбанку» № НОМЕР_2 , паспорт громадянина України та військовий квиток; картку «Універсальна - Приватбанку» № НОМЕР_3 .
31.05.2019 в ході проведення обшуку ОСОБА_5 добровільно видано наступні речі: мобільний телефон марки «HUAWEI» з сім картою мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером № НОМЕР_1 , картку «Приватбанку» № НОМЕР_2 , паспорт громадянина України та військовий квиток. Також, в ході проведення обшуку солдат ОСОБА_8 добровільно видав картку «Універсальна - Приватбанку» № НОМЕР_3 .
Оскільки ОСОБА_5 повідомлено підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, згідно санкції якої до майна підозрюваного може бути застосована конфіскація майна, тому виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно.
Учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, проте їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Згідно п.п. 3, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу
Так, згідно вимог ст.ст. 170-173 КПК України, є правові підстави для накладення арешту з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання на зазначений слідчим мобільний телефон марки «HUAWEI» з сім картою мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером № НОМЕР_1 , з позбавленням права його відчуження, розпорядження та користування.
Разом з цим, клопотання слідчого в частині накладення арешту з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання на картку «Приватбанку» № НОМЕР_2 , паспорт громадянина України, військовий квиток, картку «Універсальна - Приватбанку» № НОМЕР_3 , є необгрунтованим, оскільки слідчим не доведено належність цих речей підозрюваному та що такі речі можуть та мають бути конфісковані, а тому задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 170, 172, 173 КПК України, -
Клопотання задовольнити частково.
В задоволенні решти вимог відмовити.
Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя