пр. № 1-кс/759/6098/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 вересня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши клопотаня старшого слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 , про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000716 від 29.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

20.09.2019 року до слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 , про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000716 від 29.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, в якому слідчий просив накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться рахунку який відкритий ТОВ «Сервіс-Буд Україна», (код 36241045), а саме № НОМЕР_1 , код валюти UAN, в казначейській установі: Державна казначейська служба України, МФО 820172. Заборонити розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунку ТОВ «Сервіс-Буд Україна», (код 36241045): Державна казначейська служба України, МФО 820172 рахунок № НОМЕР_1 . Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, які надходять на рахунки «Сервіс-Буд Україна», (код 36241045):Державна казначейська служба України, МФО 820172 рахунок № НОМЕР_1 .. Зобов`язати службових осіб Державної казначейської служби України, МФО 820172, що розташований за адресою: м. Київ, вул. Гарматна, 31 (03067) рахунок № НОМЕР_1 та надати старшому слідчому слідчого відділу Святошинського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_2 довідку про залишок коштів на рахунках при накладенні арешту на грошові кошти ТОВ «Сервіс-Буд Україна», (код 36241045)та в подальшому надавати дану інформацію про залишок коштів на рахунках за запитом слідчого, прокурор.
Перевіривши дане клопотання вимогам ст. 171 КПК України, долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення його прокурору для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 171 КПк України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Зі змісту клопотання про арешт майна та доданих до нього копій документів та інших матеріалів не вбачається, що грошові кошти ТОВ «Сервіс-Буд Україна», які знаходяться на відповідному рахунку в казначейській установі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

У клопотанні не зазначено точної суми грошових коштів, які є речовими доказами і на які необхідно накласти арешт, необґрунтовано, які саме конкретні грошові кошти (розмір, валюта), що знаходяться на відповідному рахунку.

У поданому клопотанні не визначений статус вказаного рахунку, в зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати питання про те, чи накладення арешту не буде перешкоджати видатковим операціям по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету та заробітної плати.

Крім того, вимоги слідчого про зобов`язання надати довідку про залишок коштів на рахунку, жодним чином не обґрунтовані.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170 - 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000716 від 29.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, - повернути прокурору Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_3 , для усунення недоліків.

Встановити прокурору Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_3 строк у 72 години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1