Справа № 695/2890/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2019 року смт. Чорнобай

Слідчий суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області - ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , представника володільця майна - ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області з Черкаського апеляційного суду після визначення підсудності надійшло клопотання слідчого СВ Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про арешт майна.
В обґрунтування вказаного клопотання зазначалося, що 22 серпня 2019 року до Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській областінадійшло повідомлення, що автомобіль марки "ГАЗ" (д.н.з. НОМЕР_1 ) перевозить дрова без відповідних документів.

В ході проведення огляду місця події 22 серпня 2019 року на місці виявлено вказаний транспортний засіб, кабіна якого синього кольору, та причіп зеленого кольору. В причепі знаходилася лісова продукція, а саме деревина дров`яна, зовні схожа на сосну. Водій вказаного автомобіля, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пояснив, що 19 серпня 2019 року він в Деньгівському лісництві Золотоніського лісового господарства завантажив автомобіль марки "ГАЗ" (д.н.з.

НОМЕР_1 ) деревиною, а саме сосною. Працівники цього лісового господарства видали товаро-транспортну накладну на вказану деревину. Однак неподалік с. Деньги Золотоніського району Черкаської області в нього сталася поломка автомобіля, внаслідок якої ремонт тривав до 22 серпня 2019 року. Цього ж дня близько 12:00 він перевозив деревину та його зупинили працівники поліції. Він пред`явив всі реєстраційні документи на автомобіль та товаро-транспортну накладну на деревину за 19 серпня 2019 року.

Під час огляду місця події було вилучено транспортний засіб марки "ГАЗ"

(д.н.з. НОМЕР_1 ) з кабіною синього кольору, причепом зеленого кольору, власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 є ОСОБА_6 , разом з вказаною деревиною. Крім того, вилучено товарно-транспортну накладну від 19 серпня 2019 року серії ЧРВ № 220245.

Вказаний транспортний засіб з деревиною та товарно-транспортну накладну визнано речовими доказами.

На час звернення до суду з клопотанням існувала достатня сукупність підстав та розумних підозр вважати, що транспортний засіб марки марки "ГАЗ" (д.н.з. НОМЕР_1 ) з кабіною синього кольору, причепом зеленого кольору разом з деревиною, зовні схожою на сосну, та товарно-транспортна накладна від 19 серпня 2019 року серії ЧРВ № 220245 були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому була потреба у накладенні арешту з метою забезпечення кримінального провадження, що і стало підставою для звернення з вказаним клопотанням до суду.

До клопотання додано витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження
№ 0000764 від 23 серпня 2019року, копію рапорту поліцейського СРПП № 2 Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 від 22 серпня 2019 року, копію протоколу огляду місця події від 22 серпня 2019 року, копію ТТН від 19 серпня 2019 року серії ЧРВ № 220245, копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії

НОМЕР_2 , копію пояснень ОСОБА_5 , копію постанови про визнання речових доказів від 23 серпня 2019 року.

Від предстаника володільця майна ОСОБА_3 надійшли письмові заперечення з доданими до них копіями документів та письмових пояснень. В обґрунтування заперечень зазначалося, що всередині серпня його довіритель домовився зі своїм знайомим у

смт. Чорнобай Черкаської області, що останній привезе йому автомобіль соснових дров. В зв`язку з цим він звернувся в Деньгівське лісництво ДП "Золотоніський лісгосп", де йому

19 серпня 2019 року завантажили близько 5 куб.м. соснових дров. Завантаження деревиною проводилось у лісі поблизу с. Деньги Золотоніського району Черкаської області. При цьому йому була видана ТТН від 19 серпня 2019 року № 220245, інформація про яку була належним чином у день видачі внесена до бази даних електронного обліку деревини. Вказану ТТН видавав майстер лісозаготівель Деньгівського лісництва ДП "Золотоніський лісгосп" ОСОБА_8 Гроші за деревину були внесені у касу лісництва. При виїзді із лісу автомобіль поламався - відмовило зчеплення. У зв`язку з чим він попросив майстра лісозаготівель ОСОБА_8 відтягнути автомобіль на територію Деньгівського лісництва. Там автомобіль простояв 2 дні. За цей час він приїздив до лісництва та ремонтував його. При цьому завантажені на автомобіль дрова так і знаходились в ньому, і нікуди не перевантажувались. 22 серпня 2019 року близько 11:00 він виїхав з лісництва та поїхав в напрямку смт. Чорнобай Черкаської області. На Золотоніському КПП (автодорога Бориспіль - Дніпро) він був зупинений працівниками поліції, показав їм ТТН. Вони викликали слідчо-оперативну групу із відділу поліції, слідчий СВ Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 оглянув автомобіль, склав протокол огляду місця події, і вилучив автомобіль, деревину та ТТН, оскільки остання складена 19 серпня 2019 року, а він перевозив деревину 22 серпня 2019 року, що є ознаками незаконної рубки чи незаконного перевезення деревини, за що передбачено кримінальну відповідальність за ст. 246 КК України.

Чинне законодавство не обмежує строки, за яким із моменту видачі ТТН перевізник товару повинен перевезти деревину у пункт призначення, а тому транспортування деревини за накладною, яка видана на три дні раніше дня транспортування не може утворювати ознаки злочину, передбаченого ст. 246 КК України. Крім того, факт перебування завантаженого дровами автомобіля "ГАЗ 53" (д.н.з. НОМЕР_1 ) на ремонті підтверджується поясненнями працівників Деньгівського лісництва - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які пояснили, що автомобіль із 19 по 22 серпня 2019 року перебував на ремонті на території Деньгівського лісництва. Водночас законність проведення рубки, у ході якої одержана вилучена деревина, підтверджується довідкою ДП "Золотоніський лісгосп" та відповіддю на запит ОСОБА_5 . Виходячи із обставин справи та зібраних матеріалів, органом досудового розслідування у кримінальному провадженні жодній особі не пред`явлено підозру; відсутні будь-які докази, що ОСОБА_5 чи інша особа в цій справі вчинила злочин, передбачений ст. 246 КК України (Незаконна порубка, перевезення незаконно зрубаних дерев), що спричинило істотну шкоду на суму понад 19210,00 грн.; не надано доказів обставин, на яких орган розслідування посилається у клопотанні; відсутні будь-які дані про наявність саме перевезення, зберігання незаконно зрубаних дерев або чагарників, віднесених до лісового фонду; взагалі відсутні дані про розмір збитків, отже досудовим розслідуванням не встановлено істотної шкоди у даному кримінальному провадженні; не з`ясована реальна правова підстава для арешту майна.

У судове засідання слідчий ОСОБА_4 не з`явився, про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, про що свідчить відповідна телефонаграма, причини неявки слідчому судді невідомі.
Представник володільця майна ОСОБА_3 підтримав викладені у письмових запереченнях доводи, просив у задоволенні клопотання відмовити.
Заслухавши пояснення представника володільця майна ОСОБА_3 , вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя встановив таке.
Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 5 цієї статті Кодексу передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
У ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 цієї статті Кодексу встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, з-поміж іншого, збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Як зазначено у ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, з-поміж іншого, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 7 червня 2007 року у справі "Смирнов проти Росії" висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи.
У ч. 1 ст. 173 КПК України зазначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу.
На переконання слідчого судді слідчим ОСОБА_4 у клопотанні не доведено необхідність арешту вказаних речових доказів, а тим більше наявність ризиків їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Крім того, неявку слідчого ОСОБА_4 у судове засідання для розгляду клопотання про арешт майна без повідомлення причин слідчий суддя розцінює як втрату службового інтересу.
За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення клопотання.
З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 236, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про арешт майна - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її отримання безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1