ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/118/19 Справа № 711/7104/19 Категорія: ст.ст.181, 193 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 жовтня 2019 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду в складі:

головуючого суддів при секретарі ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_4 ОСОБА_5
прокурораОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

слідчого ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04.09.2019 року, якою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Черкаси, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 60 діб, а саме до 03.11.2019 року включно,

в с т а н о в и л а :

Старший слідчий СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 04.09.2019 року звернулася до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, №0000009 від 23.01.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Клопотання погоджено прокурором прокуратури Черкаської області ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання вказує, що досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до наказу від 14.03.2019 № 177 о/с працював на посаді інспектора взводу № 1 роти № 5 БУПП в Черкаській області Департаменту патрульної поліції, а з згідно із наказом від 02.07.2019 № 485 о/с перебуває на посаді інспектора взводу № 1 роти з обслуговування водних об`єктів управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції та має спеціальне звання лейтенанта поліції.

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно із ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» від 23.12.1993 зі змінами та доповненнями - до правоохоронних органів відносяться органи Національної поліції України.

Отже, ОСОБА_7 , працюючи на посадах інспектора взводу № 1 роти 5 батальйону управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції та інспектора взводу № 1 роти з обслуговування водних об`єктів управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції є працівником правоохоронного органу, представником влади, а тому відповідно до ч. 3 ст. 18 та Примітки ч. 1 ст. 364 КК України є службовою особою та вчинив службовий злочин за наступних обставин.

Так, ОСОБА_7 за попередньою змовою із невстановленим на цей час працівником управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції, маючи повноваження патрулювання річки Дніпро з метою попередження незаконного вилову риби, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, розробили схему одержання неправомірної вигоди за невжиття заходів щодо припинення незаконного вилову риби та наданні дозволу залученому до конфіденційного співробітництва з органом досудового розслідування ОСОБА_10 безперешкодно, незаконно, без відповідних дозволів здійснювати вилов риби в акваторії річки Дніпро.

У послідуючому, перебуваючи біля приміщення Черкаського річкового порту, розташованого за адресою вул. Юрія Іллєнка, 1, м. Черкаси, 21.05.2019, близько 13-30 години, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, одержав від ОСОБА_10 неправомірну вигоду в розмірі 850 (вісімсот п`ятдесят) грн., як плату за надання можливості безперешкодного вилову з 17.05.2019 на 18.05.2019 риби в акваторії р. Дніпро.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу на одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого незаконного збагачення, залучивши для одержання неправомірної вигоди для себе невстановлену на цей час особу на ім`я ОСОБА_11 , який 30.05.2019, близько 12 години, перебуваючи біля магазину «Маркет» по вул. Визволення у м. Золотоноша, Черкаської області, одержав від ОСОБА_10 для передачі ОСОБА_7 неправомірну вигоду в розмірі 1500 (тисячу п`ятсот) грн., як плату за надання можливості безперешкодного вилову з 25.05.2019 на 26.05.2019 риби в акваторії р. Дніпро.

Він же, продовжуючи свій злочинний умисел на отримання правомірної вигоди, 02.09.2019 близько 14 год., перебуваючи на території КНП «Черкаська обласна лікарня» Черкаської обласної ради за адресою вул. Менделєєва, 3, м.Черкаси, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого незаконного збагачення, одержав від ОСОБА_10 неправомірну вигоду в розмірі 3700 (три тисячі сімсот) грн., як плату за надання можливості безперешкодного вилову з 30.08.2019 на 31.08.2019 риби в акваторії р. Дніпро.

Отже, ОСОБА_7 , будучи працівником правоохоронного органу та службовою особою, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення 21.05.2019, 30.05.2019 та 02.09.2019 одержав від ОСОБА_10 неправомірну вигоду на загальну суму 6050 (шість тисяч п`ятдесят) грн. за нібито виловлену ним рибу в акваторії р. Дніпро.

Таким чином, ОСОБА_7 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України - одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади, за попередньою змовою групою осіб.

02.09.2019 ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

03.09.2019 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04 вересня 2019 року у задоволенні клопотання слідчого відмовлено. Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 60 діб, а саме до 03.11.2019 року включно.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04.09.2019 р. та постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого та обрати ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строків досудового розслідування.

В обґрунтування апеляційної скарги прокурор вказує, що рішення слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси підлягає скасуванню у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та невідповідністю висновків суду, викладених у судовому рішенні фактичним обставинам кримінального провадження.

Так, слідчим у клопотанні в повній мірі дотримано вимоги ст. 184 КПК України, детально викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, зазначено його правову кваліфікацію та наведено ризики, передбачені п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Проте, незважаючи на це, судом не взято до уваги, що підозрюваним вчинено тяжкий злочин. При цьому, вчиненню кримінального правопорушення сприяло службове становище останнього, який в силу своєї посади та наділених прав отримав неправомірну вигоду. У зв`язку із чим, у органів досудового розслідування існують реальні підстави вважати, що підозрюваний може здійснювати вплив на свідків шляхом погроз чи умовлянь з метою зміни їх показань, про що було зазначено у клопотанні та на що вказувалося в судовому засіданні під час розгляду клопотання. При цьому, прокурором зазначалося, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного в силу існування ряду ризиків. Разом із тим, зазначає прокурор, підстав для застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, його тяжкість та характер в даному випадку немає.

В судовому засіданні прокурор підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

Слідчий підтримав думку прокурора.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні просили відхилити апеляційну скаргу прокурора.

Заслухавши доповідь судді, міркування прокурора, думку підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора до задоволення не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. ст. 177, 178, 183, 194, 200 КПК України та п. «е» ч. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод (Рим, 1950 року), міра запобіжного заходу у виді взяття під варту обирається підозрюваному, обвинуваченому судом при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню ним правопорушення чи його втечі після його вчинення, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб, слідчий суддя в повній мірі дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого; врахував, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і, що прокурором не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів на даному етапі не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що обраний слідчим суддею запобіжний захід є достатнім для запобігання указаним вище ризикам.

Сама лише тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Також немає об`єктивних даних про те, що ОСОБА_7 впливає або буде впливати на свідків. Колегія суддів вбачає, що слідчий у клопотанні та прокурор в засіданні не наводять достатніх мотивів на обґрунтування того, що ОСОБА_7 , перебуваючи на волі, може перешкоджати встановленню істини у справі, також ними не зазначено підстави для обрання найбільш суворого запобіжного заходу, та у чому полягає винятковість цього випадку.

З урахуванням викладеного колегія суддів вважає застосування до ОСОБА_7 саме такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт строком на 60 діб, зможе забезпечити виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків та не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді й задоволення клопотання слідчого.

Крім цього, документального підтвердження фактів порушення підозрюваним умов домашнього арешту також немає.

Виходячи з цього, колегія суддів вбачає, що прокурором була доведена необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу взагалі, однак не була доведена необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зокрема. Тому слідчий суддя обґрунтовано відмовив у задоволенні клопотання слідчого і застосував до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Керуючись ст.ст. 181, 193, 194, 404, 407 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04.09.2019 року, якою застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком 60 діб - залишити без змін.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий :

Судді :