Справа № 507/1599/19
Провадження № 1-кс/507/583/2019
У Х В А Л А
"13" листопада 2019 р. слідчий суддя Любашівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Любашівського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Котовської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,
В провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого СВ Любашівського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Котовської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт на речові докази, а саме на земельні ділянки.
Вивчивши матеріали вищевказаного клопотання, вважаю, що воно не може бути призначеним до розгляду слідчим суддею у судовому засіданні, виходячи з таких підстав.
Із змісту клопотання вбачається, що 08 листопада 2019 року до чергової частини Любашівського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області надійшло колективне звернення від жителів Любашівського району про те, що посадові особи ТОВ «Південна житниця самовільно всупереч установленому законом порядку вчиняють дії, правомірність яких оспорюється окремими жителями Любашівського району. Матеріальний збиток встановлюється.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
В клопотанні поставлено питання про арешт майна - земельних ділянок , як речових доказів.
У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Враховуючи, що слідчому судді не надано слідчим постанови про визнання майна речовими доказами, що може свідчити про відсутність підстав для накладення арешту саме з метою забезпечення збереження речового доказу, а іншої мети клопотання прокурора не містить.
Крім того, із пояснень свідків, які додані до клопотання вбачається, що існують договора суборенди землі, проте слідчим не додано до клопотання докази на підтвердження чи спростування зазначених свідками обставин. Таким чином , в клопотанні не зазначені конкретні факти і докази, що свідчать про протиправність дій посадових осіб ТОВ «Південна житниця».
З огляду на зазначене клопотання про накладення арешту на майно не відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Отже, клопотання підлягає поверненню прокурору.
На підставі викладеного і керуючись ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого СВ Любашівського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Котовської місцевої прокуратури ОСОБА_3 - повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1