печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва судове провадження за клопотанням прокурора Київської місцевої прокуратури № 6, у кримінальному провадженні № 0002953 від 10.07.2019 про накладення арешту на вилучене майно, -

В С Т А Н О В И В :

16.07.2018 в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6, у кримінальному провадженні № 0002953 від 10.07.2019 про накладення арешту на вилучене майно.

У судове засіданні представник Київської місцевої прокуратури № 6 не з`явився, вимоги клопотання не підтримав, про день, час та місце його проведення, повідомлявся належним чином.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Обґрунтовуючи внесене клопотання сторона кримінального провадження вказує, що Слідчим Відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002953 від 10.07.2019 за ч. 1 ст. 307 КК України за фактом незаконного збуту наркотичних засобів та психотропних речовин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.07.2019 року близько 22. год 50 хв за адресою: м. Київ, вул. Івана Мазепи, 3, працівниками ППОЕП № 2 було виявлено громадянина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого у правій кишені шортів було виявлено прозорий поліетиленовий пакет з пазовим замком, всередині якого знаходилось 16 згортків чорного кольору (всередині яких по одній таблетці блакитного кольору) та два згортки жовтого кольору (всередині яких по дві таблетки помаранчевого кольору),у зв`язку з чим останнього було затримано.

Після чого слідчим у ході затримання останнього за участі двох понятих було проведено обшук, перед початком якого на запитання чи має гр. ОСОБА_3 заборонені речі, той добровільно видав поліетиленовий пакет пазовим замком, в якому знаходилась 16 згортків чорного кольору та два згортки жовтого кольору, який було залаковано по сейф-пакету № 0050402. Окрім цього в ході затримання також було вилучено мобільний телефон марки Iphone 6, ІМЕІ НОМЕР_1 із сім карток, з номером телефону НОМЕР_2 , який було запаковано до прозорого поліетиленового пакету з пазовим замком, скріплено печаткою «Для пакетів» Печерського УГІ ГУНП у м. Києві з підписами слідчого та понятих.

10.07.2019 вказані речі постановою слідчого залучено в якості речових доказів та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Прокурор вказує, що за наведених підстав арешт майна у виді вилучення вказаних речових доказів є необхідним заходом, що забезпечить дієвість розслідування у кримінальному провадженні та збереження речового доказу.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положення даної норми КПК України узгоджуються із ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Разом з тим, матеріалами клопотання не підтверджено та прокурорм не доведено, що на дане майно потрібно накласти арешт як на речові докази, оскільки в постанові від 10.07.2018 року про визнання вилучених предметів речовими доказами та долучення до матеріалів кримінального провадження не конкретизовано з якою метою речі визнано речовими доказами.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання.

Приходячи до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, виходжу з того, що прокурор не довів, що вилучене 09.07.2018 під час огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. І. Мазепи, 3 матиме істотне значення для подальшого розслідування кримінального провадження.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 107, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6, у кримінальному провадженні № 0002953 від 10.07.2019 про накладення арешту на вилучене майно відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1