Справа № 401/2987/19
№ 1-кс/401/826/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" жовтня 2019 р. Слідчий суддя Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,
За участю: - секретаря - ОСОБА_2
- прокурора - ОСОБА_3
- слідчого - ОСОБА_4
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що в провадженні органу досудового слідства перебуває кримінальне провадження, за ознаками злочину, відповідальність за який передбачена ч. 1 ст. 249 КК України, що був скоєний за таких обставин.
13.10.2019 о 16:35 год. до Світловодського ВП надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в даний час за адресою: Кіровоградська обл., Світловодський р-н, с. Нагірне, туристична база «Чайка», громадянином на ім`я ОСОБА_6 , з човна на воді здійснює вилов риби забороненим знаряддям, а саме сітками, та заявник здійснює відеозапис вказаного правопорушення.
Виїздом СОГ на місце події було виявлено гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час проведеного працівниками поліції огляду місця події в період часу з 17 години 42 хвилини по 17 годину 59 хвилин 13.10.2019 року було виявлено та вилучено свіжовиловлену рибу цінних порід, зі слідами вікування, породи судак в кількості 22 штуки, лящ 2 штуки, карась 8 штук, короп 8 штук, яка знаходилась в човні гр. ОСОБА_6 , а саме гумовому човні, темно-зеленого кольору, марки «BARK», з двома веслами та двигуном марки «Parsun TС3.6BMS», потужністю 3,6 л.с., крім того в човні знаходилось знаряддя для вилову сіток «трал» та поруч з човном лежало вудилище без оснащення, який пояснив ОСОБА_6 , 13.10.2019 року перебуваючи на вищевказаній базі відпочинку «Чайка», він займався риболовлею за допомогою телескопічного вудилища довжиною 210 см., яке мав з собою, але під час риболовлі з нього обірвалось оснащення, з приводу свіжовиловловленої риби цінних порід зі слідами вікування, останній пояснив, що дану рибу йому в човен підкинули та заперечив факт здійснення ним вилову рибних ресурсів забороненим знаряддям, а саме мисиновими сітками.
13.10.2019 проведено огляд місця події із застосуванням відеозапису на цифрову відеокамеру, в ході проведення якого гр. ОСОБА_6 підтвердив, що телескопічне вудилище довжиною 210 см., гумовий човен, марки «Bark» темно-зеленого кольору з двома веслами та двигуном марки «Parsun TС3.6BMS», потужністю 3,6 л.с., та знаряддя для вилову сіток «трал» належить саме йому та за допомогою саме вказаного майна він здійснював вилов риби.
Внаслідок вчиненого кримінального правопорушення рибному господарству України було заподіяно матеріальну шкоду на суму 25 000 гривень 00 копійок.
Слідчим СВ Світловодського ВП ГУНП в області 14.10.2019 винесено постанову, якою визнано речовими доказами у кримінальному провадженні вилучені під час огляду місця події майно, а саме: свіжо виловлену рибу, яку передано на відповідальне зберігання ФОП « ОСОБА_7 », гумовий човен, марки «Bark» темно-зеленого кольору з двома веслами та двигуном марки «Parsun TС3.6BMS», потужністю 3,6 л.с., знаряддя для вилову сіток «трал», телескопічне вудилище довжиною 210 см., що знаходиться у кімнаті зберігання речових доказів Світловодського ВП ГУНП в Кіровоградській області.
Факт права власності ОСОБА_6 на телескопічне вудилище довжиною 210 см., гумовий човен, марки «Bark» темно-зеленого кольору з двома веслами та двигуном марки «Parsun TС3.6BMS», потужністю 3,6 л.с., та знаряддя для вилову сіток «трал» підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами та показаннями свідків.
Вказує, що з пояснень ОСОБА_6 , вбачається, що він дійсно ловив рибу на належному йому на праві власності гумовому човні, марки «Bark» темно-зеленого кольору з двома веслами та двигуном марки «Parsun TС3.6BMS», потужністю 3,6 л.с.
Крім того, в ході досудового розслідування було допитано в якості свідка працівника поліції ОСОБА_8 , який прибув на опрацювання виклику, в ході допиту останній повідомив, що здійснюючи відеозапис на службову відеокамеру, бачив як гр. ОСОБА_6 причалив на вищевказаному човні з двигуном та веслами до берегу. В ході спілкування ОСОБА_6 повідомив, що він займався риболовлею, з човна на вудочку та продемонстрував вудилище без оснащення та сказав, що все оснащення він випадково обірвав, всі дії свідка зафіксовано на відео.
Також, в якості свідка був допитаний ОСОБА_5 , який в ході допиту повідомив, що саме ним було зафіксовано на відеокамеру, як гр. ОСОБА_6 займається незаконним рибовидобувним промислом за допомогою сіток знаходячись у вказаному човні з двигуном та веслами.
Слідчий зазначає, що у кримінальному провадженні є підстави вважати що до вчинення кримінального правопорушення причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та якому належить телескопічне вудилище довжиною 210 см., гумовий човен, марки «Bark» темно-зеленого кольору з двома веслами та двигуном марки «Parsun TС3.6BMS», потужністю 3,6 л.с., в якому виявлено свіжовиловлену рибу зі слідами вікування та знаряддя для вилову сіток «трал».
Внаслідок наведених обставин, а саме того, що вказане майно, яке використовувалося для вилову риби є засобами вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення його зберігання, відшкодування цивільного позову, виникла необхідність у накладенні арешту на нього, із забороною на його використання, розпорядження, оскільки це може призвести до зникнення, втрати, пошкодження цього майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали подане клопотання, просять його задовольнити з підстав, викладених в клопотанні.
Окрім того, слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні повідомила, що для визначення розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а саме в розмірі 25 000 грн., використовувались дані, надані рибінспектором в усній формі.
Вирішуючи питання про обґрунтованість накладення арешту майна, слідчий суддя виходить з такого.
Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Частиною 2 зазначеної статті, передбачено, що арешт майна, зокрема, допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Речовими доказами у розумінні ч. 1 ст. 98 КПК є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до вимог абзацу 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Відповідні дані мають міститись у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже, суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Частиною 1 статті 172 КПК України, визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Заслухавши слідчого та прокурора, дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснив, що раніше він працював у службі рибоохорони, але звільнився у 2015 році. На теперішній час він займається підприємницькою діяльністю та входить до громадської організації, яка опікується охороною довкілля. 13.10.2019 року він звернувся до Світловодського ВП з повідомленням про те, що він перебував на туристичній базі "Чайка" в селі Подорожнє Світловодського району, та бачив як мешканець села ОСОБА_6 здійснював вилов риби з човна на воді забороненим способом, а саме сітками.
Відповідно до копії протоколу огляду місця події від 13.10.2019 року проведеного на території туристичної бази "Чайка" с. Нагірне Світловодського району Кіровоградської області у присутності громадянина ОСОБА_6 та понятих у період часу з 17 год. 42 хв. по 17 год. 59 хв., у громадянина ОСОБА_6 виявлено та вилучено: свіжовиловлену рибу цінних порід, зі слідами вікування, а саме: судак в кількості 22 штуки, лящ - 2 штуки, карась - 8 штук, короп - 8 штук, гумовий човен темно-зеленого кольору марки «BARK, з двома веслами, двигун марки «Parsun TС3.6BMS», потужністю 3,6 л.с., знаряддя для вилову сіток «Трал». (а.с.9). У судовому засіданні відтворений відозапис DVD+R огляду місця події від 13.10.2019 року, яким зафіксовано огляд місця події.
Із пояснень гр. ОСОБА_6 від 13.10.2019 року, вбачається, що 13.10.2019 року о 16 годині він вийшов на своєму гумовому човні на воду на території бази відпочинку "Чайка" в с.Нагірне Світловодського району та нічого не вловивши повернувся на берег, де в подальшому працівниками поліції у присутності понятих у нього було вилучено гумовий човен. Вказує, що риби та заборонених знарядь лову у нього не було. Рибу йому підкинули. (а.с.15).
Протоколом огляду місця події від 13.10.2019 року проведеного у період часу з 18 год. 28 хв. по 19 год. 30 хв. у присутності понятих та громадянина ОСОБА_5 , на частині водної території на відстані близько 150 м від берегу туристичної бази "Чайка" с. Нагірне Світловодського району Кіровоградської області було зафіксовано що на на частині водної території виявлено мисинові сітки, які потім доставлено на берег та вилучено, а саме, мисинові сітки, розмір вічка 65 х 65 мм, 75 мм х 75 мм (а.с.16).
Доказів того, що мисинові сітки, розмір вічка 65 х 65 мм, 75 мм х 75 мм, які вилучені у ході огляду місця події від 13.10.2019 року визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні суду не надано.
Квитанцією обліку добутих (виловлених) водних біоресурсів № 581 від 13 жовтня 2019 року підтверджується прийняття ФОП ОСОБА_9 від Світловодського ВП водних біоресурсів: короп - 8 шт., масою 6 кг, судак в кількості 22 шт., масою 6 кг., лящ, в кількості 2 шт., масою 2 кг, карась в кількості 8 шт., масою 8 кг. (а.с.13).
Частиною 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини 2 статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна, слідчий серед іншого обґрунтовує його тим, що на нього може бути звернене стягнення для задоволення цивільного позову у кримінальному провадженні.
У цьому випадку слідчий суддя, керуючись п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК України, повинен враховувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Диспозицією частини 1 статті 249 КК України, за якою внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, передбачено, що кримінальним правопорушенням є незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.
Об`єктивною сторона злочину передбаченого ч.1 ст. 249 КК України є діяння, а саме незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, наслідки у вигляді істотної шкоди та причинний зв`язок між діянням і наслідками, що настали.
При вирішенні питання про те, чи є шкода, заподіяна незаконним водним добувним промислом, істотною, у кожному конкретному випадку враховується кількість, вартість та екологічна цінність здобутих або знищених водних біоресурсів.
Як вбачається із матеріалів доданих до клопотання, звертаючись до слідчого судді про арешт майна, слідчий в клопотанні у порушенням вимог ст. 171 КПК України не надав доказів на підтвердження незаконного зайняття рибним промислом, наявності істотної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, що вказувало б на наявність обґрунтованої підозри та підстав у правовій кваліфікації кримінального правопорушення за ч.1 ст.249 КК України.
Згідно вимог ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Беручи до уваги викладене слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 170,172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали буде проголошений 23 жовтня 2019 року о 8 годині 30 хвилин.
Слідчий суддя Світловодського міськрайонного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1