Справа № 308/6702/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчої - ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його адвоката ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання слідчої СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000703 про застосування відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, тимчасово не працюючого, не одруженого, на утриманні четверо дітей, без освіти, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,-

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчим клопотання, яке погоджене з прокурором, та доданих до нього матеріалів слідує, що 24.05.2019 близько 12 годин 00 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таємно, з корисливих спонукань, діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, проник до будинку за адресою АДРЕСА_2 , звідки викрав зі столу однієї з кімнат монітор марки «Самсунг», який належав ОСОБА_7 та покинув місце вчинення злочину, маючи таким чином реальну можливість розпорядиться викраденим майном.

Згідно висновку експерта № 11/424 від 06.06.2019 встановлено, що ринкова вартість монітору марки «SAMSUNG» модель «C24F390FHI» з урахуванням ознак зносу, станом цін на 24.05.2019, становить 3509 гривень 36 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, а саме таємне викрадення чого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло.

12 червня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінальне правопорушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі від 3 до 6 років, є обґрунтовані підстави вважати, що він, усвідомлюючи невідворотність покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; перешкоджати досудовому розслідуванні у даному кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що з метою запобігання вчинення підозрюваним ОСОБА_5 будь-якої з вищеописаних дій, виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а саме обрання йому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, з 22 год. по 7 год., та покладення на нього наступних обов`язків: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не залишати місця постійного проживання будинку АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду з 22:00 год. по 07:00 год.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього відповідні обов`язки.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, та обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Просив врахувати, що його довіритель добровільно сприяє слідству, щиро кається у вчиненому, має на утриманні 4-ох дітей.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого адвоката.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали внесеного клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно положень ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто, із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Відповідно до п. «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Слідчим суддею враховуються вимоги пункту 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), а також пункту 1 частини 1 статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, згідно з яким слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

З матеріалів клопотання слідує, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, який відповідно до ст.12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів і за який йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 (шести) років.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується: витягом з ЄРДР за №0000703 від 24.05.2019 року, повідомленням про підозру від 12.06.2019 року, поясненнями підозрюваного та іншими матеріалами справи.

При розгляді клопотання слідчим суддею також оцінено особу підозрюваного ОСОБА_5 , який раніше неодноразово притягався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних, корисливих злочинів, вчинив даний злочин у період призначеного йому судом іспитового строку, на даний час ОСОБА_5 ніде не працює, не має міцних соціальних зв`язків.

Поряд з цим, суд бере до уваги те, що ОСОБА_5 свою вину визнає повністю, сприяє слідству, на утриманні має 4 неповнолітніх дітей.

З огляду на фактичні обставини справи та особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, про наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_5 усвідомлюючи невідворотність покарання, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, перешкоджати досудовому розслідуванні у даному кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, що в свою чергу свідчить про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування відносно ОСОБА_5 , саме такого запобіжного заходу, як домашній арешт у певний період доби, без застосування електронних засобів контролю строком на два місяці, призведе до виконання завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення.

У відповідності до ч.5 ст.194 КПК України на підозрюваного ОСОБА_5 , слід покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду на їх першу вимогу, не залишати місце фактичного проживання АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурор та суду, в нічний період часу з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв.

Керуючись ст. ст. 176, -178, 181, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчої задоволити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, тимчасово не працюючого, не одруженого, на утриманні четверо дітей, без освіти, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, без застосування електронних засобів контролю, строком на два місяці, заборонивши залишати місце проживання, у період часу з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду на їх першу вимогу,

- не залишати місце фактичного проживання АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурор та суду, в нічний період часу з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали складає 2 місяці з дня її проголошення.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1