КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/4838/2019 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 170 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2019 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18 липня 2019 року,
за участю:

прокурора ОСОБА_6

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18.07.2019 року відмовлено в задоволенні клопотання слідчого з ОВС СУ ФР ОВПП ДФС ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_8 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 січня 2018 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. З ст. 209, ч. 1 ст. 205-1, ч. 1, ч. 2 ст. 205, ч. 4 ст. 190 КК України, а саме на грошові кошти ТОВ «Аскор Інвест» (код за ) готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти, що знаходяться на зберіганні у банках, видаткові операції по розрахункових рахунках та відкриті в наступних банківських установах ПАТ «РВС Банк» (МФО 339072): розрахункові рахунки № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня) з позбавленням права відчуження, розпорядження, користування, а також з зобов`язанням уповноважених осіб ПАТ «РВС Банк» (МФО 339072) завідомо повідомляти про надходження заяв від службових осіб, працівників або представників ТОВ «Аскор Інвест» (код за ) про необхідність здійснення видаткових операції (перераховування грошових коштів) з розрахункових рахунків, відкритих у відповідних банках, повідомляючи правоохоронні органи усно та письмово за першим запитом слідчого або прокурора на час його надання та зобов`язанням надати відомості про суму грошових коштів, які містяться в залишку на зазначених рахунках.
Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18.07.2019 року та постановити нову, якою клопотання слідчого задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги прокурор зазначає, що в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що на підприємстві TOB «АСКОР ІНВЕСТ» рахуються працівники, подається податковий звіт, однак цим лише маскується фактичне призначення вказаного товариства у злочинній схемі щодо легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом. Службові особи TOB «АСКОР ІНВЕСТ» () ухиляються від давання показань та переховуються на тимчасово окупованих територіях Донецької області. З метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на легалізацію доходів, одержаних злочинним шляхом, невстановлені слідством особи використали реквізити ТОВ «АСКОР ІНВЕСТ» при укладенні зовні законних договорів для знеособлення грошових коштів та в подальшому використали банківські рахунки ТОВ «АСКОР ІНВЕСТ» як транзитні у злочинній схемі з виведення брудних коштів з банку та подальшого переведення у готівку через фіктивні суб`єкти господарювання.
За повідомленням Державної служби фінансового моніторингу України встановлено, що з 2016 по 2018 роки з рахунку, відкритого ПАТ «ВБР» у Національному банку України, на користь TOB «АСКОР-ІНВЕСТ» вже було перераховано грошові кошти у безготівковій формі на загальну суму 1 413 217 301,04 грн. та у подальшому перераховано через компанії з ознаками фіктивності та знято готівкою. Слідчий суддя постановляючи ухвалу про відмову у накладенні арешту безпідставно не врахував, що грошові кошти можуть бути використані у злочинній діяльності для легалізації останніх в одержаних злочинним шляхом, у зв`язку із чим оскаржувана ухвала слідчого судді є необґрунтованою й такою, що не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження та підлягає скасуванню.

В судове засідання у справі представник власника майна не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце апеляційного розгляду. Тому колегія суддів вирішила за можливе розглянути дану справу за відсутністю представника власника майна, що не суперечить положенням ч. 1 ст. 172 та ч. 4 ст. 405 КПК України.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який просив задовольнити апеляційну скаргу в повному обсязі, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги з доповненнями, вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів, наданих до суду апеляційної інстанції, Слідчим управлінням фінансових розслідувань Офісу великих платників

податків ДФС здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні

№ 0000066 від 12.01.2018 року за фактами вчинення злочинів, передбачених

за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 205-1, ч. 1, ч. 2 ст. 205, ч. 4 ст. 190 КК України.

На підставі узагальнених матеріалів Державної служби фінансового

моніторингу України (Держфінмоніторинг), які відповідно до п. 27 ч. 1 ст. 1

Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів,

одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму» є повідомленням

про злочин, 12.01.2018 року було внесено відомості до ЄРДР за № 0000066

по фактах вчинення невстановленими слідством особами злочинів, передбачених

ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 205-1, ч. 1, ч. 2 ст. 205, ч. 4 ст. 190 КК України.

Органом досудового розслідування зазначено, що невстановлені слідством особи, діючи з метою легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, в особливо великому розмірі, використовуючи функції надані законодавством банківським установам, з 2013 по 2014 роки, розробили злочинний план вчинення злочинів на виконання якого відкривали у ПАТ «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ БАНК РОЗВИТКУ» (код СДРПОУ 36470620, місцезнаходження: м. Київ, Шевченківський район, вул. Чорновола, 25, далі ПАТ «ВБР») на ім`я контрольованих ними фізичних та юридичних осіб депозитні рахунки, які у подальшому використовувалися для розміщення грошових коштів, що не мали законного джерела походження.

Так, з 2013 по 2014 роки фізичними особами - працівниками ПАТ «ВБР»

були відкриті на своє ім`я депозитні рахунки та здійсненні фінансові операції з

грошовими коштами готівкою на загальну суму 83 956 574,00 доларів США

(еквівалент 692 126 195,98 грн.).

Вказані фінансові операції були здійсненні за рахунок та в інтересах

фізичної особи ОСОБА_9 , яка не мала законного джерела походження

вказаних грошових коштів, та містили ознаки фінансових операцій, які підлягають

внутрішньому фінансовому моніторингу, але усупереч вимогам п.п. б п. 6 ч. 2 ст. 6, ч. 2 статті 12 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму» керівник департаменту фінансового моніторингу ПАТ «ВБР» ОСОБА_10 умисно не подала у встановлений законодавством строк Спеціально уповноваженому органу інформацію про фінансові операції, стосовно яких було достатньо підстав підозрювати, що вони можуть бути пов`язана з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом.
13.06.2019 року колишньому начальнику Департаменту фінансового моніторингу ПАТ «ВБР» ОСОБА_10 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 209-1 КК України, а матеріали виділені в окреме провадження та направлені до суду.
Крім того, у ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні було встановлено, що ОСОБА_9 , діючи з метою приховання чи маскування незаконного походження грошових коштів, які розміщалися на депозитних рахунках, відкритих фізичними особами у ПАТ «ВБР», джерела їх походження, володіння ним грошовими коштами, підробляв офіційні документи, а саме вносив завідомо недостовірності відомості до податкових декларацій щодо доходів, одержаних ним нібито не за місцем основної роботи з 2008 по 2011 роки, у 2014 році, які надавав до податкових органів м. Києва.
Матеріали досудового розслідування за фактом підроблення та використання документів 06.06.2019 року було виділено із кримінального провадження за №0000066 від 12.01.2018 року в окреме провадження за № 00000055, а ОСОБА_9 06.06.2019 року повідомлено про підозру у вчинені злочинів, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.
Також зазначено, що невстановлені слідством особи, діючи з метою легалізації грошових коштів, одержаних злочинним шляхом з 2013 по 2014 роки, створили за участю підлеглих працівників банку низку юридичних осіб - підприємств, які використовувалися у злочинній схемі для розміщення грошових коштів на поточних та депозитних рахунках, а саме: ТОВ «ТІШКОН А» (код за ), ТОВ «КОМПАНІЯ З УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ «ВБР- ІНВЕСТ» (код за ), ТОВ «ЛАЙТРУМ» (код за ), ТОВ «КВАРДІС Н» (код за ), ТОВ «МЕЛОН 8» (код за ), ТОВ «БЕНЕФІТ-КОНСАЛТ» (код за ), ТОВ «ВЕКТОР-ПЕРСПЕКТИВА» (код за ), ТОВ «АРАШТ К» (код за ), ТОВ «ДІ СОУЗ» (код за ), ТОВ «ГУРТ-ФІНАНЄ» (код за ), ТОВ «ОНІКС 9» (код за ), ТОВ «НАДЕКС 7» (код за ).
Статутні капітали вказаних товариств створювалися від імені підлеглих працівників банку, які не мали відповідних доходів, за рахунок грошових коштів, одержаних злочинним шляхом.
Згідно листа Національного банку України від 21.04.2017 року № 20-0009/29865 основним джерелом ресурсів для проведення цими підприємствами фінансових операцій були кошти, отримані від власників як внески до статутних капіталів та кредити, отримані від ПАТ «ВБР».
Так, у ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні ОСОБА_11 , який був працівником ПАТ «ВБР» та одночасно значився засновником, службовою особою TOB «MEJIOH-8», повідомлено про підозру у вчиненні пособництва у легалізації грошових коштів, одержаних злочинним шляхом в особливо великих розмірах та оголошено у розшук.
Після початку процедури ліквідації ПАТ «ВБР» невстановлені слідством особи, які контролюють діяльність вказаних юридичних осіб, маскуючи незаконне походження грошових коштів, що знаходилися на поточних та депозитних рахунках вказаних юридичних осіб, здійснили переуступку права вимоги грошових коштів до TOB «АСКОР-ІНВЕСТ» (код за ), в вище перелічені юридичні особи перереєстровані на іноземних громадян, які дали покази, що не мають відношення до участі в них.
За результатами виконання укладених договорів про переуступку права вимоги згідно Реєстру кредиторів ПАТ «ВБР», затвердженого рішенням Фонду гарантування фізичних осіб № 489 від 07.04.2016 року, загальна сума заборгованості перед ТОВ «АСКОР-ІНВЕСТ» становила 2 307 121 047,24 грн.
Орган досудового розслідування зазначає, що TOB «АСКОР ІНВЕСТ» () зареєстроване у відповідних органах державної влади у квітні 2014 року, юридична адреса - м. Київ, бульвар Лесі Українки, 34 офіс 50. На підприємстві рахуються працівники, подається податкова звітність, однак на думку прокурора цим лише маскується фактичне призначення вказаного товариства у злочинній схемі щодо легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом. Так, з метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на легалізацію доходів, одержаних злочинним шляхом, невстановлені слідством особи використали при укладенні зовні законних договорів реквізити діючого ТОВ «АСКОР ІНВЕСТ» для знеособлення брудних грошових коштів та в подальшому використали банківські рахунки ТОВ «АСКОР ІНВЕСТ» як транзитні у злочинній схемі з виведення брудних коштів з банку та подальшого переведення у готівку через фіктивні суб`єкти господарювання.
За повідомленням Державної служби фінансового моніторингу України встановлено, що з 2016 по 2018 роки з рахунку, відкритого ПАТ «ВБР» у Національному банку України, на користь ТОВ «АСКОР-ІНВЕСТ» було перераховано грошові кошти у безготівковій формі на загальну суму І 413 217 301,04 грн. в якості погашення заборгованості згідно реєстру кредиторів ПАТ «ВБР», затвердженого рішенням №489 від 07.04.2016, а у подальшому перераховано через компанії з ознаками фіктивності та знято готівкою.
Згідно повідомлень Дерфінмоніторингу всі вказані фінансові операції проведені через банківські рахунки, відриті ТОВ «АСКОР ІНВЕСТ», відповідно до ст.ст. 6, 10, 12, 17 та 18 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації і відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму", підпадали під ознаки фінансових операцій, які підлягають фінансовому моніторингу та мають ознаки легалізації грошових коштів, одержаних злочинним шляхом.
Постановою слідчого від 25.04.2018 року визнано речовими доказами грошові кошти, зазначені в реєстрі кредиторів ПАТ «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ БАНК РОЗВИТКУ» в УІІ-й черзі виплат за № 5713 рахунку обліку коштів в реєстрі кредиторів рахується заборгованість перед ТОВ «АСКОР-ІНВЕСТ» (код за ) на загальну суму 2 307 121 047, 24 гривень.
17.07.2019 року слідчий з ОВС СУ ФР ОВПП ДФС ОСОБА_12 , запогодженням із прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_8 звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2018 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 205-1, ч. 1, ч. 2 ст. 205, ч. 4 ст. 190 КК України, а саме на грошові кошти ТОВ «Аскор Інвест» (код за ) готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти, що знаходяться на зберіганні у банках, видаткові операції по розрахункових рахунках та відкритих в наступних банківських установах ПАТ «РВС Банк» (МФО 339072): розрахункові рахунки № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня) з позбавленням права відчуження, розпорядження, користування, а також з зобов`язанням уповноважених осіб ПАТ «РВС Банк» (МФО 339072) завідомо повідомляти про надходження заяв від службових осіб, працівників або представників ТОВ «Аскор Інвест» (код за ) про необхідність здійснення видаткових операції (перераховування грошових коштів) з розрахункових рахунків, відкритих у відповідних банках, повідомляючи правоохоронні органи усно та письмово за першим запитом слідчого або прокурора на час його надання та зобов`язанням надати відомості про суму грошових коштів, які містяться в залишку на зазначених рахунках.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18.07.2019 року в задоволенні клопотання слідчогопро накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2018 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. З ст. 209, ч. 1 ст. 205-1, ч. 1, ч. 2 ст. 205, ч. 4 ст. 190 КК України відмовлено.

Колегія суддів погоджується з такими висновками слідчого судді, зважаючи на наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на грошові кошти, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт, зокрема з`ясувати правову підставу для арешту, що має бути викладена у клопотанні та відповідати вимогам закону.

Колегія суддів вбачає, що наведені в клопотанні слідчого доводи про накладення арешту на грошові кошти, перевірялись судом першої інстанції, при цьому було вислухано доводи прокурора, досліджено матеріали судового провадження, а також з`ясовані обставини, які мають значення при вирішенні питання щодо арешту майна.
Відмовляючи у задоволенні клопотання про накладення арешту на грошові кошти, слідчий суддя суду першої інстанції послався на вимоги ст. ст. 170, 173 КПК України та вказав, що слідчим не доведено, що грошові кошти відповідають критеріям ст. 98 КПК України, на підставі чого відсутні підстави для накладення арешту на останні.

Колегія суддів погоджується з такими висновками та вважає, що слідчий суддя, встановлюючи наявність правових підстав для арешту грошових коштів, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність останніх у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до постанови слідчого від 25.04.2018 року, яка міститься в матеріалах провадження речовими доказами визнанокошти, які належать ТОВ «АСКОР-ІНВЕСТ» () в частині вимог кредитора згідно рахунку обліку коштів в реєстрі кредиторів ПАТ «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ БАНК РОЗВИТКУ» ЗА №5713 на накопичувальному рахунку, відкритому ПАТ «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ БАНК РОЗВИТКУ» в Національному банку України у гривні №1026 та у доларах США № НОМЕР_3 , на які слідчий взагалі не просив накласти арешт.

Процесуального рішення про визнання речовими доказами грошових коштів, на які слідчий просив накласти арешт матеріали провадження не містять.
Тому слід прийти до висновку, що органом досудового розслідування жодним чином не доведено, що грошові кошти, які не визнані навіть речовими доказами в кримінальному провадженні, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких прокурор просить скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.
Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, як про це ставиться питання в апеляційній скарзі прокурора, не вбачається.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду прийнято у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на грошові кошти, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18 липня 2019 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого з ОВС СУ ФР ОВПП ДФС ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_8 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 січня 2018 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. З ст. 209, ч. 1 ст. 205-1, ч. 1, ч. 2 ст. 205, ч. 4 ст. 190 КК України, а саме на грошові кошти ТОВ «Аскор Інвест» (код за ) готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти, що знаходяться на зберіганні у банках, видаткові операції по розрахункових рахунках та відкритих в наступних банківських установах ПАТ «РВС Банк» (МФО 339072): розрахункові рахунки № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня) з позбавленням права відчуження, розпорядження, користування, а також з зобов`язанням уповноважених осіб ПАТ «РВС Банк» (МФО 339072) завідомо повідомляти про надходження заяв від службових осіб, працівників або представників ТОВ «Аскор Інвест» (код за ) про необхідність здійснення видаткових операції (перераховування грошових коштів) з розрахункових рахунків, відкритих у відповідних банках, повідомляючи правоохоронні органи усно та письмово за першим запитом слідчого або прокурора на час його надання та зобов`язанням надати відомості про суму грошових коштів, які містяться в залишку на зазначених рахунках, залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 , залишити без задоволення.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

____________________ _______________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4