Провадження № 1-кс/537/2098/2019
Справа № 537/5158/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.12.2019 слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в м. Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на речові докази, а саме: толстовку світлого кольору.
В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні СВ відділення поліції № 1 КВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження № 000225 від 08.12.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Досудовим розслідуванням було встановлено, що 08.12.2019 близько 18 год. 40 хв. на території приватного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснив постріл з пістолета «Флобер» по своєму батьку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в область грудної клітини (серця), від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_5 помер у лікарні. 08.12.2019 під час затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 у нього вилучена толстовка світлого кольору, в якій він був на момент вчинення злочину. Беручи до уваги те, що вилучена річ зберегла на собі сліди злочину та містить відомості, яка може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою збереження цього доказу та проведення експертиз просив клопотання задовольнити.
Ініціатор клопотання в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій клопотання підтримує та просить розгляд справи проводити у його відсутність у зв`язку з службовою зайнятістю.
Власник речей ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, відповідно до якої не заперечує проти задоволення клопотання прокурора та просить розгляд справи проводити у його відсутність.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Розглянувши клопотання, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Матеріалами справи підтверджено, що 08.12.2019 ВП № 1 КВП ГУНП в Полтавській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002257 за ознакам злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, відомості про кримінальне правопорушення наступного змісту: «08.12.2019 близько 18 год. 40 хв. на території приватного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснив постріл з пістолета «Флобер» по своєму батьку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в область грудної клітини (серця), від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_5 помер у лікарні.».
На час розгляду клопотання повідомлення про підозру за описаним вище фактом вручено ОСОБА_4 .
З протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 08.12.2019, наданого ініціатором клопотання в його обґрунтування, вбачається, що під час обшуку затриманої особи ОСОБА_4 у нього була вилучена толстовка світлого кольору.
Згідно постанови про визнання речовими доказами від 09.12.2019 толстовка світлого кольору визнана речовим доказом.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч.2, ч. 3 цієї статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п. 11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що вказана у клопотанні річ може бути речовим доказом в кримінальному провадженні та може зберігати на собі сліди злочину або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і незастосування арешту вказаних речей може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що слід накласти арешт на вищевказане майно з метою його збереження як речового доказу, для забезпечення проведення експертиз, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0002257 від 08.12.2019 задовольнити.
Накласти арешт на речовий доказ, а саме: толстовку світлого кольору, яка була виучена 08.12.2019 у ОСОБА_4 .
Копію ухвали направити прокурору, слідчому, власнику.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 13 грудня 2019 року о 13 год. 30 хв.