Справа №487/3939/18
Провадження №1-кс/487/9274/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.12.2019 року м.Миколаїв

Заводський районний суд м.Миколаєва в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Миколаєві клопотання прокурора Заводського відділу Миколаївської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Заводського районного суду м.Миколаєва ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні судді Заводського районного суду м.Миколаєва ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002065 від 05.06.2018 р. за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України (справа №487/3939/18).
В судовому засіданні, яке відбулось 04.12.2019 р., прокурором Заводського відділу Миколаївської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про відвід головуючого у справі - судді ОСОБА_4 ..
В обґрунтування заявленого відводу прокурор посилалась на те, що матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, виділені з кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.2 ст.307, ч.2 ст.306 КК України (справа №487/3831/18), головуючим у колегіальному розгляді справи якого є суддя ОСОБА_4 . У зв`язку з цим вважає за неможливе проводити розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 суддею ОСОБА_4 .
До судового засідання учасники справи не з`явились.
Перевіривши матеріали з приводу заяви про відвід, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Статтею 76 КПК України закріплено недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні, а саме: суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій; суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції; суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції; суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.
Згідно зі ст.80 ч.2 КПК України, за наявності підстав, передбачених ст.75 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні, та відповідно до ч.5 ст.80 КПК України, відвід повинен бути мотивованим.
Обґрунтовуючи свої вимоги щодо відводу судді, прокурор ОСОБА_3 фактично посилається на неприпустимість, на її думку, участі судді ОСОБА_4 в розгляді кримінального провадження за умови його формування шляхом виділу матеріалів з іншого кримінального провадження, що вже перебуває на колегіальному розгляді під головуванням судді ОСОБА_4 .
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд. кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.
Однак поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Таким чином, суд вважає, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити вказівку на обґрунтовані підстави, що зумовлюють його наявність.
Суд критично ставиться до заявлених прокурором ОСОБА_3 мотивів для відводу судді ОСОБА_4 , оскільки кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, хоча і виділено з кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.2 ст.307, ч.2 ст.306 КК України (справа №487/3831/18), головуючим у колегіальному розгляді справи якого є суддя ОСОБА_4 , проте стосується іншої особи, інших обставин інкримінованого саме цій особі кримінального правопорушення та містить іншу доказову базу.
Крім того, заявлені прокурором ОСОБА_3 обставини не передбачені ст.ст. 75-76 як підстави для відводу судді.
Таким чином, суд приходить до переконання про відсутність обґрунтування сумнівів прокурора ОСОБА_3 в неупередженості судді, а тому в задоволенні клопотання про відвід судді ОСОБА_4 слід відмовити за невмотивованістю.
Керуючись ст. ст. 80, 81 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання прокурора Заводського відділу Миколаївської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Заводського районного суду м.Миколаєва ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1