печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_3 , про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло вищевказане клопотання слідчого, погоджене прокурором військової прокуратури Полтавського гарнізону ОСОБА_4 про арешт майна яке було вилучено під час проведення обшуку у службовому кабінеті старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу ОСОБА_5 , що розташований на 4 поверсі за адресою: вул. Коцюбинського, 6, м. Полтава, будівля в якій знаходиться указаний кабінет належить Державі Україні в особі Державного комітету України по водному господарству в оперативному управлінні Полтавського обласного виробничого управління водного господарства «Полтававодгосп».

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

31 липня 2019 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором була подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

Також, 31 липня 2019 року, до початку розгляду клопотання, володільцем майна було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, у якому зазначено, щодо задоволення клопотання він заперечує.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий вказує, що Слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві за процесуального керівництва військової прокуратури Полтавського гарнізону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000057 від 19.06.2019 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи начальником відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу, тобто особою, яка займає відповідальне становище, 29.07.2019 близько 16 години, перебуваючи за адресою: м. Полтава, вул. Коцюбинського, буд. 6, висловив ОСОБА_6 вимогу про надання йому, ОСОБА_5 , неправомірної вигоди грошових коштів у розмірі 100 тисяч гривень для себе, за невжиття заходів щодо подальшого блокування підприємницької діяльності та підтримання позовних вимог в суді та, в подальшому, 30.07.2019 близько 14 години, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , одержав неправомірну вигоду від ОСОБА_6 у розмірі 97800 грн. за вчинення вказаних дій з використанням наданого службового становища.

30.07.2019 о 14 год. 30 хв. ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України та 31.07.2019 о 00 год. 37 хв. повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Цього ж дня, було проведено обшук у службовому кабінеті старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу ОСОБА_5 , що розташований на 4 поверсі за адресою: вул. Коцюбинського, 6, м. Полтава, будівля в якій знаходиться указаний кабінет належить Державі Україні в особі Державного комітету України по водному господарству в оперативному управлінні Полтавського обласного виробничого управління водного господарства «Полтававодгосп», в ході якого виявлено та вилучено:

1) блокнот чорного кольору з чорновими записами;

2) блокнот щотижневик з написом 2016 Полтава ОБЛЕНЕРГО з чорновими записами;

3) 6 аркушів білого кольору з чорновими записами;

4) 4 аркуші жовтого кольору з чорновими записами;

5) 3 аркуші помаранчевого кольору з чорновими записами;

6) 9 аркушів рожевого кольору з чорновими записами;

7) 4 аркуші синього кольору з чорновими записами;

8) 2 аркуші фіолетового кольору з чорновими записами;

9) 1 аркуш формату А4 з чорновими записами;

10) пошматований аркуш паперу з чорновими записами, який складається з 12 нерівних частин;

11) 5 аркушів білого кольору з чорновими записами;

12) 1 аркуш фіолетового кольору з чорновими записами;

13) 1 аркуш рожевого кольору з чорновими записами;

14) 1 аркуш помаранчевого кольору з чорновими записами.

Слідчий вказує, що з метою забезпечення збереження предметів, які мають значення речових доказів у кримінальному провадженні та використовуються під час встановлення фактичних обставин вчинених кримінальних правопорушень та доказування вини осіб, які скоїли дані злочини, необхідно накласти арешт на вищезазначені предмети, речі та документи.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

30.07.2019 прокурором військової прокуратури Полтавського гарнізону ОСОБА_4 винесено постанову про визнання речовими доказами майна вилученого за вище вказаною адресою.

Слідчим доведено, що вказане майно є речовим доказом у кримінальному провадженні, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження чи знищення майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене у ході проведення обшуку у службовому кабінеті старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу ОСОБА_5 , що розташований на 4 поверсі за адресою: вул. Коцюбинського, 6, м. Полтава, будівля в якій знаходиться указаний кабінет належить Державі Україні в особі Державного комітету України по водному господарству в оперативному управлінні Полтавського обласного виробничого управління водного господарства «Полтававодгосп», а саме:

1) блокнот чорного кольору з чорновими записами;

2) блокнот щотижневик з написом 2016 Полтава ОБЛЕНЕРГО з чорновими записами;

3) 6 аркушів білого кольору з чорновими записами;

4) 4 аркуші жовтого кольору з чорновими записами;

5) 3 аркуші помаранчевого кольору з чорновими записами;

6) 9 аркушів рожевого кольору з чорновими записами;

7) 4 аркуші синього кольору з чорновими записами;

8) 2 аркуші фіолетового кольору з чорновими записами;

9) 1 аркуш формату А4 з чорновими записами;

10) пошматований аркуш паперу з чорновими записами, який складається з 12 нерівних частин;

11) 5 аркушів білого кольору з чорновими записами;

12) 1 аркуш фіолетового кольору з чорновими записами;

13) 1 аркуш рожевого кольору з чорновими записами;

14) 1 аркуш помаранчевого кольору з чорновими записами..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1