Справа № 444/2142/18
Провадження № 1-кс/444/79/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Жовква Львівської області 18 січня 2019 року

Слідчий суддя Жовківського районного суду Львівської області ОСОБА_1 дослідивши заяву директора ТзОВ «Керамік» ОСОБА_2 про зняття арешту з майна,

в с т а н о в и в :

18 січня 2019 року директор ТзОВ «Керамік» ОСОБА_2 звернувся в суд із заявою про зняття арешту із майна, який було накладено згідно ухвали від 23.07.2018 р. Таку мотивує тим, що постановою від 24.12.2018 р. закрито кримінальне провадження № 0000869 від 22.06.2017 р.
Вивчивши дану заяву, вважаю, що таку необхідно повернути заявнику виходячи з наступного.
Так, питання про скасування арешту майна накладеного у кримінальному провадженні, досудове розслідування у якому триває, регулюється Главою 17 КПК України.
Поряд з тим, порядок вирішення питань пов`язаних із виконанням судових рішень передбачений Розділом 8 КПК України.
Звертаючись до суду із заявою про скасування арешту майна, директором ТзОВ «Керамік» ОСОБА_2 не вказано у якому саме кримінальному провадженні накладено арешт на майно, на якій стадії перебуває його розгляд (на стадії досудового слідства чи судового розгляду), не подано жодних документів, які б давали можливість ідентифікувати підставу накладення арешту на майно, саме майно яке знаходиться під арештом, а відтак встановити порядок та підставу розгляду заяви по суті.
Разом з тим із змісту заяви вбачається, що постановою від 24.12.2018р. є закрито кримінальне провадження № 0000869 від 22.06.2017 р., однак також не подано жодних документів, які б давали можливість ідентифікувати ким закрито провадження, чи має воно відношення до накладеного арешту яке просить скасувати заявник та інших необхідних даних.
Згідно п.1 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року №5 за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обовязків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
При цьому згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.
Крім цього слід зазначити, що відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно ж до п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України, судове провадження це кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.
З огляду на викладене, оскільки заява директора ТзОВ «Керамік» ОСОБА_2 не відповідає вимогам КПК України, з підстав викладених вище, приходжу до висновку про те, що таку слід повернути останньому, що не позбавляє його права повторного звернення до суду після усунення її недоліків.
Керуючись ст. 539 КПК України,

постановив:

Заяву про зняття арешту з майна повернути директору ТзОВ «Керамік» ОСОБА_2 .
Копію ухвали про повернення заяви невідкладно надіслати особі, яка її подала.
На ухвалу судді може бути подана апеляційна скарга протягом семи днів з дня отримання її копії.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1