Справа № 646/1888/18
№ провадження 1-кс/646/1741/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12.03.2019року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в:

До слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна звернувся ОСОБА_2 , посилаючись на те, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 20.02.2017 у справі № 757/9765/17-к було накладено арешт на належну ОСОБА_2 , на праві власності земельну ділянку з кадастровим номером :01:009:0362, розташовану на території Печенізької селищної ради Печенізького району Харківської області, площею 0,0556 га, цільове призначення: землі рекреаційного призначення, для індивідуального дачного будівництва. Як зазначено в ухвалі про арешт майна, досудовим розслідуванням установлено, що у 2014 році службові особи Харківського міського управління юстиції, Печенізької районної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліс-2003» разом із іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, маючи доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, здійснили державну реєстрацію незаконних змін розпорядника та цільового призначення земельних ділянок загальною площею близько 16 га, розташованих на території Печенізького району Харківської області. У подальшому, земельні ділянки загальною площею близько 16 га, за сприяння державного реєстратора ОСОБА_3 було розпайовано, відведено та оформлено на підставних осіб, документи яких, з подальшим оформленням довіреностей з правом продажу, були надані представником ТОВ «Ліс-2003» ОСОБА_4 , яка продала їх третім особам.Метою накладення арешту на належну заявнику земельну ділянку було забезпечення збереження речових доказів. Разом з тим, в ухвалі про арешт майна не міститься чіткого обґрунтування, на підставі яких саме даних слідчим суддею зроблено висновок про відповідність цієї земельної ділянки критеріям речового доказу, зазначеним у ст. 98 КПК України, а також про те, у який спосіб та для з`ясування яких обставин, що мають значення у кримінальному провадженні № 0002917, можливе її використання в якості речового доказу. Наскільки відомо заявнику, арештованій земельній ділянці не було надано процесуального статусу речового доказу. На переконання заявника, з огляду на тривалість досудового розслідування, відсутність осіб, яким пред`явлено підозру у вчиненні розслідуваних кримінальних правопорушень, не проведення протягом тривалого часу процесуальних дій стосовно цієї земельної ділянки, накладений ухвалою слідчого судді від 20.02.2017 у справі № 757/9765/17-к арешт підлягає скасуванню.
Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Проте, з наданих суду матеріалів не можливо встановити, що особа, яка заявила клопотання про скасування арешту майна, була відсутня під час розгляду клопотання про його арешт, оскільки ніяких доказів, а насамперед і судового рішення, на підставі якого було накладено арешт, суду не надано.

Крім того, в матеріалах клопотання відсутні відомості про особу, за клопотанням якої було накладено арешт на майно, та яку необхідно повідомити про час та місце розгляду справи.

Також, відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства клопотання про скасування арешту під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Однак доказів в обґрунтування клопотання про скасування арешту заявник не надає.
Враховуючи вищевикладене, зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1