Справа №127/334/19
Провадження №1-кс/127/192/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 січня 2019 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області
в складі:слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці клопотання слідчого слідчого відділення Вінницького РВП Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

04.01.2019 року до Вінницького міського суду Вінницької області звернувся з клопотанням слідчий слідчого відділення Вінницького РВП Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 про арешт майна.

Клопотання мотивовано тим, що досудовим слідством встановлено, що до Вінницького РВП надійшов рапорт о/у СКП про те, що в ході розгляду матеріалів ЖЕО № 9495 від 20.12.2018 по заяві ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 про те, щоб прийняти міри до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який 20.12.2018 близько 17:30 год. вчинив крадіжку мобільного телефону "Xiaomi Redmi 4Х" золотистого кольору у приміщенні офісу ЖБК "Барський, розташованого за адресою: с. Зарванці, вул. Одеська , буд. З, в діях ОСОБА_5 виявлено ознаки вчинення кримінального правопорушення.
В подальшому, 03.01.2019 ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно видав, раніше викрадений у ОСОБА_4 , мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 4Х», у корпусі золотистого кольору.
Слідчий зазначає, що в ході досудового розслідування виникла необхідність проведення ряду судових експертиз. Крім того, відповідно до ст. 98 КГЖ України даний предмет має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Арешт вказаних речей, які вже вилучені, необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.
Слідчий вказує, що з метою забезпечення належного розслідування по кримінальному провадженню, зберігання речового доказу та недопущенні можливості його втрати або знищення необхідно накласти арешт на вилучене майна, тому просить клопотання задовольнити.
Слідчий в судове засідання не з`явився, але на адресу суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, повідомлявся завчасно та належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливим розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч.ч. 2,3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Так, арешт вказаних речей необхідний з метою забезпечення належного досудового розслідування у кримінальному провадженні, зберігання речового доказу та недопущенні можливості його втрати або знищення, а тому слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на вказане майно.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 100, 131, 132, 170-172, 175 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого слідчого відділення Вінницького РВП Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на мобільний телефон марки «Хіаоті Redmi 4Х», у корпусі золотистого кольору.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
На ухвалу судді може бути подана апеляція протягом п`яти діб з дня її винесення до Вінницького апеляційного суду.

Слідчий суддя: