Справа № 305/989/19
Номер провадження 1-кс/305/314/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2019 року. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рахів клопотання слідчого СВ Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .,
уродженця та мешканця
АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою

освітою, одруженого, непрацюючого, не судимого,

військовозобов`язаного, має на утриманні 4 неповнолітніх дітей,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 звернувся до Рахівського районного суду Закарпатської області з клопотанням, погодженим прокурором Рахівського відділу Тячівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 . Клопотання мотивує тим, що 18.05.2019 близько 23.00 год. в АДРЕСА_2 ОСОБА_7 за попередньою змовою групою осіб, спільно з ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , діючи умисно, з корисливих мотивів, шляхом проникнення до житла через незамкнені вхідні двері, з метою заволодіння чужим майном та особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, застосовуючи фізичне насильство, яке не є небезпечним для життя і здоров`я у відношенні власника будинку ОСОБА_9 відкрито, заволоділи його мобільними телефонами марки Леново А6010 та НОМЕР_1 . Зокрема, попередньо домовившись та розподіливши ролі, ОСОБА_8 залишився на вулиці, щоб попередити про появу на вулиці сторонніх осіб, а ОСОБА_4 із ОСОБА_7 тим часом, прикривши обличчя чорними шапками (балаклавами), ввійшли до будинку, який розташований за адресою АДРЕСА_2 , де знаходився ОСОБА_9 , після чого ОСОБА_7 завдавши декілька ударів кулаками в обличчя повалив ОСОБА_9 на ліжко, а ОСОБА_4 тим часом дістав з тумбочки у спальній кімнаті 2 мобільні телефони марки Леново А6010 та НОМЕР_1 , після чого ОСОБА_4 , та ОСОБА_7 з викраденими речами покинули приміщення та зникли в невідомому напрямку спричинивши ОСОБА_9 тілесні ушкодження та матеріальну шкоду. Даний факт 20.05.2019 року було внесено до ЄРДР за № 0000404 за правовою кваліфікацією ст. 186 ч. 3 КК України та за даними матеріалами було розпочато досудове розслідування. ОСОБА_7 22.05.2019 року повідомлено обґрунтовану підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України. Вина ОСОБА_7 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

протоколом огляду місця події від 19.05.2019, а саме приміщення будинку розташованого в по АДРЕСА_2 ;

показаннями потерпілого ОСОБА_9 ;

показаннями свідка ОСОБА_10 ;

повідомленням про підозру ОСОБА_7 ;

показаннями підозрюваних ОСОБА_8 та ОСОБА_4 ;

характеризуючими матеріалами на ОСОБА_7 .

За вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, яке згідно зі ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у пунктах 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілих та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Наявність ризиків в даному кримінальному провадженні підтверджуються також тим, що ОСОБА_7 ніде не працює, не має міцних соціальних зв`язків, хоч і має утриманців. Застосування більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, застава або домашній арешт не дадуть змогу органу досудового розслідування всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального правопорушення, у розумні строки провести необхідні слідчі дії, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, в тому числі забезпечити його явку до слідчого, прокурора чи слідчого судді, а також попередити можливий незаконний вплив на потерпілих та вчинення ним нових кримінальних правопорушень. Таким чином, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить виконання ОСОБА_7 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України. У зв`язку з тим, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину, поєднаному із застосуванням фізичного насильства, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має право не визначати розмір застави. Беручи до уваги вище викладене, просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з повною середньо освітою, одруженого, не працюючого, не судимого, військовозобов`язаного, що має на утриманні 4 неповнолітніх дітей, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання, просить таке задовольнити, оскільки обрання найсуворішого запобіжного заходу мотивоване наявними ризиками, а саме: ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлює, що за вчинене ним кримінальне правопорушення йому може бути призначене покарання у виді позбавлення волі, перебуваючи на волі він може ухилитися від досудового розслідування, негативно впливати на потерпілого та інших обвинувачених, що перешкоджатиме встановленню об`єктивних даних в кримінальному провадженні, також перебуваючи на волі може продовжувати свою злочинну діяльність. Отже, на його думку, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не дасть змогу запобігти зазначеним ризикам та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків. Просить обрати щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 заперечив проти обрання щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважає, що достатніх даних, які б підтверджували ризики у неправильній поведінці ОСОБА_7 , немає.

Підозрюваний ОСОБА_7 вважає, що підстав ухилятися від слідства й суду в нього немає, він сприятиме об`єктивному розслідуванню кримінального провадження. не заперечує щодо обрання щодо нього запобіжного заходу іншого, аніж тримання під вартою.

Заслухавши учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Згідно зі статтею 5 п.1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч.1 та п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань, вбачається, що 20 травня 2019 року за заявою ОСОБА_9 до ЄРДР внесені відомості про злочин, правова кваліфікація ст. 186 ч. 3 КК України, за №0000404.

ОСОБА_7 22 травня 2018 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, проникненням у житло, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.

Отже, ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.

Крім цього, встановлено, що ОСОБА_7 на даний час ніде не працює, будь-яких доходів не має.

Враховуючи вищевикладене, а також взявши до уваги тяжкість покарання що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, та те, що він підозрюється у вчиненні корисливого злочину, а отже перебуваючи на волі він матиме змогу вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на потерпілого, а також ухилятися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання, прихожу до переконання, що для запобігання вказаних ризиків застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, в даному випадку, не може забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, отже до нього слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Між тим, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.

Обставинами при визначенні у даному випадку розміру застави є: всі обставини кримінального правопорушення, зокрема, обґрунтована підозра ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, майновий та сімейний стан підозрюваного - згідно з характеристикою Лазещинської сільської ради Рахівського району Закарпатської області від 21 травня 2019 року ОСОБА_7 проживає з співмешканкою та дітьми, раніше притягався до кримінальної відповідальності, характеризується посередньо, не працює, інші дані про особу підозрюваного, а критеріями - те, що розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та, водночас, не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини проживання.

Межі розміру застави залежать від установленого кримінальним законом ступеня тяжкості злочину, у вчиненні якого особа підозрюється.

Злочин, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_7 відноситься до групи тяжких злочинів, тому межі розміру застави частиною 5 статті 182 КПК України встановлені від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, ст. 29 Конституції України, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, непрацюючого, не судимого, військовозобов`язаного, має на утриманні 4 неповнолітніх дітей запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 21 липня 2019 року.

Встановити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та мешканцю АДРЕСА_1 заставу в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 38420 гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, а саме: ТУ ДСА в Закарпатській області р/р 8501 ГУДКС У в Закарпатській області, код 26213408 МФО 820172.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 у зв`язку з внесенням застави, він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , такі обов`язки:

1. прибувати до слідчого чи суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний зареєстрований та проживає, без дозволу органу досудового розслідування чи суду;

3. повідомляти орган досудового розслідування чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_7 на строк не більше двох місяців.

В разі невиконання зазначених вище обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_7 слід визначити терміном 60 днів, до 17 год. 00 хв. 21 липня 2019 року.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1