Провадження №1-кс/369/4853/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.11.2018 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
Слідчого судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: ОСОБА_3 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП у Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні за № 0004626 від 31.07.2018 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Вимоги клопотання слідчий обґрунтовував тим, що у провадженні СВ Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0004626 від 31.07.2018 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
ОСОБА_5 31.07.2018 близько 17.00 годин (більш точного часу не встановлено), перебуваючи в АДРЕСА_1 , де, маючи прямий умисел на таємне викрадення чужого майна, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, скориставшись відсутністю власника та сторонніх осіб неподалік, пересвідчившись, що за його діями ніхто не спостерігає, через відчинені двері до приміщення будинку, незаконно проник в середину, де таємно викрав належні ОСОБА_6 матеріальні цінності, а саме: мобільний телефон марки «Додж» та планшет марки «Асістент».

Після чого, утримуючи при собі вище зазначені речі, зник у невідомому напрямку, викраденим розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілій ОСОБА_6 матеріального збитку на загальну суму 3000 гривень.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколами прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, протоколом огляду місця події, протоколами допиту потерпілого, іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Новокузнецьк, Кемерівської області, Росія, росіянин, громадянин Росії, не працюючий, без місця реєстрації, проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий.

Крім цього у відповідності до вимог п. 3 ч.1 ст. 276, ч. 1 ст.278 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором, гр. ОСОБА_5 було оголошено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінальних правопорушень, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність у застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинення злочину, який за ступенем тяжкості є тяжким злочином, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявок до органу досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Аналізуючи вказаний ризик у контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити наступне:

- підозрюваний не має родини та утриманців, що вказує на відсутність міцних соціальних зв`язків;

- підозрюваний не має офіційного постійного місця роботи;

- підозрюваний не має постійного місця проживання.

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Стосовно наявності ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, необхідно зазначити, що даний ризик обґрунтовується тим, що останній переховується від органу досудового розслідування, то є всі підстави вважати, що він і надалі буде перешкоджати здійсненню кримінального провадження своєю неявкою до органу досудового розслідування та/або суду, що унеможливить завершення провадження та винесення справедливого та об`єктивного рішення по справі).

Стосовно наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, необхідно зазначити, що даний ризик обґрунтовується тим, що останній, як вище зазначено, не має офіційного постійного місця роботи, тобто не має постійного джерела доходів, що в свою чергу свідчить про те, що підозрюваний обрав для себе вчинення майнових злочинів основним джерелом доходів, а отже може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Застосування іншого більш, більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі обвинуваченого можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.

Відповідно до практики Європейського суду із захисту прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тому слідчий просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новокузнецьк, Кемерівської області, Росія, росіянина, громадянина Росії, не працюючого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого.

В судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився.
Заслухавши пояснення прокурора, вивчивши матеріали за клопотанням, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволеннюз наступних підстав.
Відповідно до вимог ч. 1, 6 ст. 193 КПК України - розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті. Слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Враховуючи, що клопотання про застосування запобіжного заходу належить розглядати лише за участі підозрюваного, при цьому слідчий не прийняв заходів щодо забезпечення явки підозрюваного до суду для розгляду клопотання, тому суд вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 186, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий судя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП у Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні за № 0004626 від 31.07.2018 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1