У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокурора Ужгородської місцевої прокуратури юриста 1 класу ОСОБА_3 , про накладення арешту на нерухоме майно, яке перебуває у власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та була зареєстрована на день смерті за адресою АДРЕСА_1 - , -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з вказаним клопотання, в якому зазначає, що до Ужгородської місцевої прокуратури надійшло повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_5 , про те що шляхом введення в оману її покійної матері ОСОБА_4 невідомою особою, було складено заповіт на квартиру по АДРЕСА_1 на особу на ім`я ОСОБА_6 , чим самим було завдано заявнику шкоду в особливо великих розмірах, як законному спадкоємцю на майно.

В ході досудового розслідування допитано в якості потерпілої ОСОБА_5 яка показала, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати ОСОБА_4 . За час життя її покійна мати володіла квартирою по АДРЕСА_1 та земельною ділянкою 0.08 га. на території Оноківської сільської ради.

Так, 04.10.2018 вона звернулася до приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_7 з заявою про прийняття спадщини. Цього ж дня їй було видано витяг про реєстрацію спадкової справи за №53561154 від 04.10.2018.

08.10.2018 вона звернулася до адвоката ОСОБА_8 для супроводу спадкової справи де в процесі здійснення адвокатської діяльності адвокатом було з`ясовано про наявність заповіту від імені її покійної мами на гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка проживає по АДРЕСА_2 . Дана громадянка їй не знайома взагалі, покійна мати її не знала, у родинних зв`язках з її сім`єю не перебувала ніколи.

Крім того додала, що за час життя квартиру її мами близько за місяць до смерті було пограбовано, було викрадено її паспорт, свідоцтво про народження та закордонний паспорт. Документи на квартиру викрадено не було оскільки ОСОБА_5 , разом із її сином ОСОБА_9 , 1998 р.н. забрали з квартири близько за 2-3 тижні до пограбування оскільки бачили, що мати зловживає спиртними напоями та вела себе на її думку неадекватно, постійно приводила до себе на квартиру бомжів та інших людей сумнівної репутації. Дана її поведінка відбувалася за пів року до її смерті, до цього часу вона була спокійною та виваженою. Також, останні пів року мати проживала з невідомим чоловіком, який не мав свого місця проживання та в результаті їхнього сумісного проживання квартира перетворилася на сміттєзвалище на яке неодноразово жалілися ОСОБА_5 сусіди. Всі спроби ОСОБА_5 налагодити порядок в квартирі та відносини з мамою ні до чого не призвели оскільки вона не змогла її ні разу зустріти в адекватному стані. ОСОБА_5 пробувала забрати додому до себе для догляду, проте мати постійно тікала. Після того, як мати померла в неї виникли труднощі з її похоронами, у зв`язку з тим, що паспорт матері був відсутнім. Тоді їй дуже швидко допомогла сімейний лікар амбулаторії по АДРЕСА_3 , лікар. ОСОБА_10 яка ці всі питання вирішила в телефонному режимі та ОСОБА_5 було видано свідоцтво про смерть матері без її паспорту.

Разом з цим, у ОСОБА_5 особисто виникають дуже великі сумніви щодо складення заповіту саме її мамою, яка його начебто оформляла у приватного нотаріуса ОСОБА_11 08.08.2018 оскільки в цей період часу ОСОБА_5 маму забирала до себе додому і вона знаходилася в неадекватному стані внаслідок вживання спиртних напої та епілептичних нападів. Вона забувала вимикати газ та воду, заливала сусідів у моїй та своїй квартирі. До матері на квартиру вона навідувалася близько 3 рази на тиждень, а її син фактично кожний день для її догляду.

За інформацією, яка наявна у адвоката ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_10 та громадянка ОСОБА_6 перебувають у родинних зв`язках і безпосередньо лікар ОСОБА_10 неодноразово приходила на квартиру покійної матері ОСОБА_5 начебто для надання медичної допомоги, про що їй повідомляли сусіди але в результаті ніякої медичної допомоги не надавалося.

А тому приймаючи до уваги викладене, а також з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження та ефективного здійснення досудового розслідування прокурор вважає, що необхідно накласти арешт на квартиру АДРЕСА_4 та земельну ділянку що розташована на території Оноківської сільської ради урочище «Оріховське озеро» площею 0.08 га кадастровий номер :04:004:0091 та просить суд клопотання задовольнити.

Прокурор на розгляд клопотання не з`явився, хоча про час та місце розгляду такого був повідомлений, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Згідно вимог ч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст. ст. 170,171 КПК України.

В порушення вимог п.3 ч.2 ст. 171 КПК України в клопотанні не зазначено підстави та мету арешту майна, у відповідності з вимогами ст. 170 КПК України, відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк у сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків,, про що постановляє ухвалу.

Виходячи з вищенаведеного, слідчий суддя вважає, за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст. 172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 309 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора Ужгородської місцевої прокуратури юриста 1 класу ОСОБА_3 , про накладення арешту на нерухоме майно, яке перебуває у власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та була зареєстрована на день смерті за адресою АДРЕСА_1 - повернути прокурору Ужгородської місцевої прокуратури юристу 1 класу ОСОБА_3 для усунення, зазначених недоліків.

Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України, встановити строк для усунення недоліків у сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1