УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «СВІТ ПЛЮС» про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

ТОВ «СВІТ ПЛЮС» звернулось в Солом`янський районний суд м. Києва з заявою про скасування арешту майна.
Свої вимоги мотивує тим, що 21.05.2018 року слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва було винесено ухвалу, якою було накладено арешт на майно товариства, а саме: на гроші у безготівковій формі, що знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «СВІТ ПЛЮС» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (МФО 300614) з забороною розпоряджатися цими грошовими коштами, шляхом заборони будь-яких видаткових операцій по рахунках, за виключенням видаткових операцій щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до державного бюджету зі сплати податків, зборів, аліментів (обов`язкових платежів).

Із зазначених в ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва доводів не вбачається, що відносно майна, на яке накладений арешт існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації.

ТОВ «СВІТ ПЛЮС» вважає, що арешт накладений слідчим суддею є безпідставним та будь-якої необхідності у ньому не існує, а відтак арешт має бути скасованим.

Представник заявника в судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив його задовольнити. Пояснив, що жодному працівнику ТОВ «СВІТ ПЛЮС» підозра не пред`являлась. Крім того, вважає, що майно не може бути речовим доказом, тому накладення арешту є недоцільним.
Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали, на які посилається заявник, обґрунтовуючи доводи заяви, вбачається наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21 травня 2018 року було накладено арешт на майно товариства, а саме: на гроші у безготівковій формі, що знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «СВІТ ПЛЮС» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (МФО 300614) з забороною розпоряджатися цими грошовими коштами, шляхом заборони будь-яких видаткових операцій по рахунках, за виключенням видаткових операцій щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до державного бюджету зі сплати податків, зборів, аліментів (обов`язкових платежів), оскільки майно відповідає критеріям ч. 2 ст. 170 КПК України, а саме є доказом злочину і відноситься до категорії речових доказів.

10 липня 2018 року ухвалою Апеляційного суду міста Києва ухвалу слідчого судді залишено без змін.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
У ч. 3 цієї статті зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Заявник посилається, що з ухвали слідчого судді не вбачається, що відносно майна, на яке накладений арешт існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, тому вважає, що арешт накладено необґрунтовано та в ньому відпала потреба.

Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З матеріалів клопотання вбачається, що арештоване майно, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Предметом досудового розслідування є вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 (ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) КК України.

Грошові кошти могли зберегти на собі сліди злочину та можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження.

З ухвали слідчого судді вбачається, що арешт накладений на грошові кошти на рахунках, які належать ТОВ «СВІТ ПЛЮС», оскільки вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Посилання заявника на той факт, що нікому з працівників ТОВ «СВІТ ПЛЮС», не пред`явлено підозру до сьогоднішнього дня не є підставою для скасування арешту.
СУ ФР ДПІ Солом`янського району ГУ ДФС в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000020, яке на сьогоднішній день триває та ще не завершено.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Вбачається, що майно, на яке накладено арешт, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 10 липня 2018 року ухвалою ухвалу слідчого судді про накладення арешту залишено без змін.
Вбачається, що правомірність підстав для накладення арешту перевірялась та оцінювалась слідчим суддею при накладенні арешту на майно, і такі обставини визнані обґрунтованими апеляційним судом.
Досудове розслідування в кримінальному провадженні триває, відповідно і перевіряються обставини можливого кримінального правопорушення.
При розгляді клопотання про скасування арешту майна слідчий суддя вважає, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, тому слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті.
Також слідчий суддя не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним з яких є арешту майно.
За таких обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для скасування накладеного арешту, оскільки заявником не доведено необґрунтованість його накладення та потреба в його застосуванні не відпала.
З огляду на наведене, клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 135, 136, 167, 278, 170-173, 174, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «СВІТ ПЛЮС» про скасування арешту майна.
Ухвала оскарження не підлягає.

Слідчий суддя: