Справа № 520/5183/19
Провадження № 1-кс/520/3217/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2019 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000284 від 24.01.2019 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше неодноразово судимого, останній раз 23.08.2018 року Київським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 185 КК України до 1 року позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 1 рік, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, ОСОБА_5 , будучи раніше судимий за вчинення корисливих злочинів, зокрема, востаннє 23.08.2018 Київським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 185 КК України, на шлях виправлення не став, та повторно вчинив умисний злочин за наступних обставинах.
Так, 05.01.2019 приблизно о 08 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , діючи повторно, за попередньою змовою з невстановленою особою на ім`я ОСОБА_7 , з метою особистої наживи, маючи корисний умисел, скориставшись тим, що за їх діями ніхто не спостерігає, через паркан проникли на територію домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_2 , та шляхом злому двох замків проникли до будинку, звідки таємно викрали будівельні інструменти, а саме: зварювальний апарат «Патон» вартістю 4000 гривень, ручну пилораму «Одверк» вартістю 1200 гривень, кутову шліфувальну машинку «Макіта 9030» вартістю 6000 гривень, пилу ланцюгову «Садко» вартістю 3200 гривень, турбіну «Тритон» вартістю 1000 гривень, оптичний нівелір «Бош» з триногою вартістю 4500 гривень, газовий різак «Дніпро» вартістю 500 гривень, перфоратор «Елпром» вартістю 1500 гривень, спричинивши тим самим потерпілому ОСОБА_8 матеріальний збиток на загальну суму 21900 гривень.
З викраденим майном ОСОБА_5 та невстановлена особа на ім`я ОСОБА_7 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, отримавши можливість розпорядитися викраденим майном на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінальне правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжку), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у житло.
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчинені умисного тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 6 років, маючи непогашену судимість, підозрюється у вчинені кримінального правопорушення у період іспитового строку, станом на теперішній час притягується до кримінальної відповідальності Київським районним судом м. Одеси за ч. 3 ст. 185 КК України, крім цього не працевлаштований, постійного джерела прибутку не має, не одружений, що виключає міцність соціальних зв`язків з ним, а також наявність ризиків, що дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на перешкоджання правосуддю, а також переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, впливати на потерпілого чи свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказавши, що підозрюваний має постійне місце реєстрації та проживання, вину визнає, має батьків похилого віку, не має наміру ухилятися від органу досудового розслідування та суду, та впливати на потерпілого та свідків, на підставі чого просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до п. 175 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13 листопада 2007 року).
13.03.2019 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
15.03.2019 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку із неявкою в судове засідання підозрюваного.
18.03.2019 року о 08 годині 10 хвилин підозрюваний ОСОБА_5 був затриманий на підставі вищезазначеної ухвали слідчого судді.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України підтверджується протоколом прийняття заяви ОСОБА_8 про вчинене кримінальне правопорушення від 24.01.2019 року, протоколом огляду місця події від 24.01.2019 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 25.01.2019 року, протоколом огляду предмету від 28.01.2019 року, постановою про визнання речових доказів від 28.01.2019 року, протоколом огляду місця події від 01.03.2019 року, постановою про визнання речових доказів від 04.03.2019 року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 14.03.2019 року, та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, беручи до уваги тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, те, що підозрюваний раніше був неодноразово судимий, зокрема за злочини проти власності, що вказує на схильність підозрюваного до злочинної діяльності, ймовірно вчинив кримінальне правопорушення в період іспитового строку, переховувався від органів досудового розслідування та суду, не одружений, не працює, тобто не має постійного джерела прибутку та міцних соціальних зв`язків, а також враховуючи той факт, що підозрюваний з місця вчинення кримінального правопорушення втік з викраденим майном, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках даного кримінального провадження наявні ризики, передбачені ч. 1, ч. 5 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
Крім того, враховуючи те, що підозрюваному відомі особи потерпілого та свідків, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілого та свідків даного кримінального провадження, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.
Згідно ч. 3 ст. 185 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням викладеного, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вважаючи, що саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 153 680 (сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № 5435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача Державна казначейська служба України, МФО 820172, отримувач - ТУ ДСА України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 13.05.2019 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали становить 57 (п`ятдесят сім) днів і обчислюється з моменту фактичного затримання, а саме з 08 години 10 хвилин 18.03.2019 року та припиняє свою дію о 08 годині 10 хвилин 13.05.2019 року, в межах строку досудового розслідування.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1