УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 521/5811/19 1кс/521/2638/19

05 квітня 2019 року м. Одеса
Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Одесі клопотання слідчого СВ Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0004323 від 16.12.2018 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кельбаджар республіки Азербайджан, громадянину Азербайджану, із середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зі слів перебуваючого у цивільному шлюбі, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого: 27.07.2018 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.ч. 1, 2 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України до 3 років позбавлення волі, згідно ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком на 2 роки,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

З клопотання вбачається, що 16.12.2018 року о 03 год. 59 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи біля вхідних дверей караоке-бару «Bam Boo», який розташований за адресою: м. Одеса, вул. Космонавтів, 32-Е, керуючись прямим умислом, спрямованим на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, визначив об`єктом свого злочинного посягання майно, яке належить потерпілому ОСОБА_7 , який на той момент перебував біля зазначеного караоке-бару, а саме мобільний телефон марки «Meizu М6».
Так, реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, упевнившись, що його дії залишаться непомітними для потерпілого та оточуючих, в ході розмови з потерпілим із лівої зовнішньої кишені джинсів останнього таємно викрав мобільний телефон марки «Meizu М6» ІМЕІ: НОМЕР_1 ; ІМЕІ2: НОМЕР_2 , чорного кольору, вартістю 3297 гривень в силіконовому чохлі, вартістю 249 гривень, з сім-картою мобільного оператора «ВФ Україна» № НОМЕР_3 (матеріальної цінності не має) та поклав зазначений телефон до кишені джинсів одягнених на нього.
Надалі, ОСОБА_5 із викраденим майном покинув місце злочину, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши своїми протиправними діями, матеріального збитку потерпілому на загальну суму 3546 гривень.
Враховуючи вищевикладене, прокурор у своєму клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 та 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Сторона обвинувачення у судовому засідання підтримала клопотання, оскільки вважала мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.

Підозрюваний та його захисник - адвокат ОСОБА_6 , кожен окремо, просили відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення та змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою.

Вивчивши клопотання з доданими матеріалами, а також вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення , 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої статті 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої статті 194 КПК України, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 є наявність ризиків переховування від органів досудового розслідування або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України та наявність ризиків, передбачених п.п. 1 та 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Стороною обвинувачення доведено лише обставини встановлені в п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України, однак не доведено необхідність у застосуванні найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 04 квітня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно.
Згідно п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Так, обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України підтверджується протоколом огляду документів, показами потерпілого, свідка, протоколом пред`явлення особи за фотознімками, протоколом отримання добровільно наданого предмету.
З огляду на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, тяжкість покарання, яке загрожує у випадку визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, за яке, зокрема, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до п`яти років, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризиків у вигляді переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду та вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
Разом з тим, в частині наявності ризику можливого незаконного впливу на потерпілого та свідків по даному кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до переконання про необґрунтованість вказаного ризику, оскільки стороною обвинувачення жодним чином не обґрунтовується, на підставі та в зв`язку з якими обставинами, сторона обвинувачення прийшла до вказаних переконань.
Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Як вбачається з досліджених в судовому засіданні документів, підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце реєстрації та проживає у м. Одесі спільно зі своєю цивільною дружиною ОСОБА_8 , яка відповідно до ультразвукового дослідження №1042 від 18.02.2019 року перебуває на п`ятому тижні вагітності, за місцем проживання характеризується позитивно.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя встановив відсутність в клопотанні слідчого доказів, які свідчать про недостатність застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого.
Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Підстави, які наведені в клопотанні слідчого, якими обґрунтується необхідність обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , носять імовірний характер, не підтверджується досліджуваними в судовому засіданні доказами.
За вказаних підстав, слідчий суддя вважає, що достатнім запобіжним заходом до підозрюваного ОСОБА_5 , який забезпечить виконання покладених на нього обов`язків є запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, із покладенням на останнього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 194 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0004323 від 16.12.2018 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на два місяці обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Виконання ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту доручити співробітникам Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області.

Контроль за поведінкою підозрюваного /обвинуваченого/, який перебуває під домашнім арештом покласти на співробітників Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області

Строк дії ухвали слідчого судді становить два місяця і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 05.04.2019 року. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту припиняє свою дію 05.06.2019 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1