справа № 274/674/19
провадження № 1-кс/0274/802/19

У Х В А Л А 08.05.2019 року м. Бердичів
В с т а н о в и в:
08.05.2019 р. ст.слідчий СВ Бердичівського ВП ОСОБА_2 звернувся до Бердичівського міськрайонного суду з клопотанням про арешт майна.
Згідно поданого клопотання, ст.слідчий просить накласти арешт на майно із забороною користування та розпорядження ним, а саме: на рибальську сітку світлого кольору, яка належить ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що 03.01.2019 р. до чергової частини Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області з письмовою заявою звернулась ОСОБА_5 про те, що її сина ОСОБА_6 побили місцеві жителі. В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 27.12.2018 р. близько 21 години в с. Велика П`ятигірка Бердичівського району Житомирської області ОСОБА_7 та ОСОБА_4 нанесли ОСОБА_6 чисельні удари руками, ногами та обухом сокири по голові та тулубу, після чого замотали в сітку для ловлі риби, кинули до ополонки ставка в с.Велика П"ятигірка та пішли з місця вчинення злочину. Потерпілий був помічений сторонніми особами, які витягнули його зі ставка і таким чином врятували життя.
03.05.2019 р. вказане кримінальне провадження було перекваліфіковано з ч. 1 ст. 125 КК України на ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
В ході проведення досудового розслідування за письмовим дозволом ОСОБА_8 було проведено огляд в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , під час якого було виявлено та вилучено рибальську сітку світлого кольору, яка поміщена до сейфпакету №2096621. Вказана рибальська сітка світлого кольору була упакована згідно правил пакування речових доказів та вилучена до Бердичівського відділу поліції ГУНП в Житомирській області.
У зв`язку з тим, що згідно показів потерпілого ОСОБА_6 його зв`язували рибальською сіткою, а тому у слідства є достатньо підстав вважати, що рибальська сітка, яка вилучена за місцем проживання ОСОБА_4 може бути знаряддям злочину та вказана рибальська сітка визнана речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.
Відповідно до вимог ст.ст. 167-168 КПК України вилучене вказане вище майно являється тимчасово вилученим. Відповідно до ст. 98 КПК України вказане майно являється речовим доказом.
Додатково слідчий зазначив в клопотанні, що 15.04.2019 р. до Бердичівського міськрайонного суду було направлено клопотання про арешт вищевказаного майна, яке ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду від 15.04.2019 р. було повернуто прокурору для усунення недоліків на протязі 72 годин.
Фактично вказана ухвала суду була отримана в канцелярії Бердичівського міськрайонного суду 23.04.2019 р.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Так, статтею 171 КПК України визначено вимоги, які стосуються змісту клопотання про арешт майна. Також частиною 5 вказаної статті чітко визначені строки подання клопотання про арешт тимчасово вилученого майна - не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору, та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Зі змісту клопотання вбачається, що 23.04.2019 р. ст.слідчим СВ Бердичівського ВП була отримана копія ухвали слідчого судді від 15.04.2019 р. про повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, на протязі 72 годин. Ухвалу суду фактично було отримано 23.04.2019 р. Однак, лише 08.05.2019 р. ст.слідчий ОСОБА_2 , тобто після спливу встановленого в 72 години терміну, звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, що підтверджується відміткою про реєстрацію даного клопотання, тобто з порушенням строку, передбаченого ч. 5 ст. 171 КПК України, не обґрунтовуючи причину несвоєчасного подання зазначеного клопотання.
Тобто, слідчий при зверненні до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, у відповідності до ст. 117 КПК України, повинен був разом з вказаним клопотанням подати мотивоване клопотання про поновлення пропущеного строку, з наведенням поважних причин такого пропуску.
При цьому слід враховувати положення, закріплені у ст. 117 КПК України, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті.
Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги те, що слідчим клопотання про поновлення строків не подавалося, слідчий суддя вважає що клопотання подане без додержання вимог ст. 171 КПК України.
У відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Таким чином, враховуючи викладене, приходжу до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись статтями 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,-
У х в а л и в :
Тимчасово вилучене майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого вище строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала виконується негайно.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1