Справа № 760/764/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2018р. суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: захисника ОСОБА_3 (свідоцтво № 1664 від 11.02.2009р. про право на заняття адвокатською діяльністю та ордер),

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду клопотання детектива Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України в кримінальному провадженні № 0000319 від 09.09.2016р., -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебувають матеріали клопотання детектива Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України в кримінальному провадженні № 0000319 від 09.09.2016р (справа № 760/764/18).

30.10.2018р. захисник ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , подав до суду заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_5 .

Заява мотивована тим, що, на думку захисника ОСОБА_3 , наявні обставини, які викликають сумніви у неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 та виключають можливість його участі у розгляді клопотання, оскільки у Вищій Раді Правосуддя знаходиться на розгляді скарга детективів НАБ України щодо неналежної поведінки слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 щодо його неналежної поведінки.

Захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав заяву про відвід та просив її задовольнити.

Особа, якій заявлено відвід та інші учасники кримінального провадження про день, час та місце розгляду заяви були повідомленні належним чином. В судове засідання не з`явилися та про причини своєї неявки не повідомили суду. Відповідно до ст. 81 КПК України їх неявка не є перешкодою для розгляду заяви, у зв`язку з чим слідчим суддею ухвалено про проведення розгляду заяви у їх відсутності.

Заслухавши думку захисника, дослідивши матеріали заяви, суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo. Spain"), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Як встановлено в судовому засіданні, підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_5 є незгода захисника ОСОБА_3 з процесуальними діями та прийнятими рішеннями судді, що відповідно до ст. 75 КПК України не є підставою для відводу. Думка захисника про упередженість судді носить характер припущень. Крім того, недодержання суддею процесуальних норм при проведенні судового розгляду або прийнятті рішень може бути підставами для їх оскарження в апеляційному порядку окремо чи разом з прийнятим по справі рішенням відповідно до КПК України.

За таких обставин заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 , поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду клопотання детектива Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України в кримінальному провадженні № 0000319 від 09.09.2016р (справа № 760/764/18) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1