Провадження №1-кс/760/1826/19
Справа 760/2111/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання заступника начальника відділу розслідування кримінальних провадженнь слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000037 від 14.05.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням із прокурором звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 14.05.2018 року Слідчим управлінням ФР ГУ ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000037.
На обґрунтування клопотання слідчий зазначав, що в ході здійснення досудового розслідування встановлено, що на території Київської області діє група осіб, які використовують реквізити та поточні рахунки юридичних осіб із ознаками фіктивності з метою умисного ухилення від сплати податків, шляхом документального оформлення господарських операцій, які свідчать про нібито купівлю продаж товарно матеріальних цінностей, послуг або укладання угод про надання поворотної фінансової допомоги.

Крім того, слідчий зазначав, що в ході аналізу Єдиного реєстру податкових накладних та Д5 до Декларацій з податку на додану вартість ТОВ «Перспектива» поданих та зареєстрованих відповідним чином протягом 2016-2018 років в органах ДФС встановлено, що основними постачальниками являються:

ТОВ «Євроагротрейд» (код ЄДР 40602580) на загальну суму податкового кредиту з ПДВ у розмірі 2 298 215 грн. протягом 2016-2018 років постачало: різного роду комплектуючі для залізниці (рейки, болти для рейок, шпали), фарбу, анкерні деталі, електродроти, цукор білий, будівельні матеріали та послуги по ремонту залізничних колій проте ні послуг ні зазначеного асортименту товару останнє не придбавало, що свідчить про неможливість постачання вказаних товарів, робіт та послуг до ТОВ «Перспектива».

ТОВ Фірма «СММП-9» (код ЄДР 19421106) на загальну суму податкового кредиту з ПДВ у розмірі 1 543 299 грн. протягом 2016-2018 років постачало: різного роду деревину (рейка, брус, профіль, дошка обрізна), люки чугунні, труби, плити бетонні, будівельні суміші (пісок, щебінь), радіатори, баки розширення, теплові котли та інше, проте зазначеного асортименту товару останнє не придбавало, що свідчить про неможливість постачання вказаних товарів, робіт та послуг до ТОВ «Перспектива».

ТОВ «Сітібуд-Гарант» (код ЄДР 40588975) на загальну суму податкового кредиту з ПДВ у розмірі 862 342 грн. протягом 2016-2018 років постачало: суміші бетонні важкі та послуги по ремонту залізничних колій та перегонів, послуги по ремонту дошкільних закладів та закладів МОЗ, проте ні послуг ні зазначеного асортименту товару останнє не придбавало, що свідчить про неможливість постачання вказаних товарів, робіт та послуг до ТОВ «Перспектива».
Слідчий зазначав, що вказані підприємства протягом 2016-2018 років безпідставно сформувавши податковий кредит, сприяли ТОВ «Перспектива» умисному ухиленню від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку на загальну суму 4 703 856 грн., що відповідно до диспозиції ст. 212 КК України, станом на 01.01.2018 року являється особливо великим розміром, що у більше ніж 5000 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Як зазначив слідчий, що у ході проведення обшуку 22.08.2018 року, за адресою здійснення діяльності ТОВ «Перспектива`у м. Біла Церква, окрім інших речових доказів у кримінальному провадженні виявлено та вилучено оригінали банківських та реєстраційних документів ТОВ «СтарБудКонтракт» (код ЄДР 40630948, попередня назва ТОВ «Стайл-Профі»)..

Слідчий вказує, у своїх показах, керівник ТОВ «Перспектива» пояснив, що вказані документи йому передав керівник ТОВ «СтарБудКонтракт» з метою їх перевірки та розгляду можливості подальшої співпраці між вказаними підприємствами.

Проте, у ході огляду автоматизованих інформаційних систем ДФС України, встанволено, що ТОВ «Перспектива» вже мало фінансово-господарські взаємовідносини із ТОВ «СтарБудКонтракт» (попередня назва ТОВ «Стайл-Профі»), що вказує на неправдивість показів керіваника ТОВ «Перспектива».

Крім того, слідчий зазначав, що ТОВ «Перспектива» являється переможцем ряду тендерних закупівель, щодо проведення ремонтних робіт на території шкіл, дитячих садків, лікарень, тощо на території Київської області. Так одним із опонентів ТОВ «Перспектива» у вказаних тендерних процедурах являлося ТОВ «СтарБудКонтракт» (попередня назва ТОВ «Стайл-Профі»), що свідчить про штучне створення службовими особами ТОВ «Перспектива» конкурентного підприємства, яке не мало на меті стати переможцем даних тендерних процедур.

Слідчий у своєму клопотанні також зазначав, що у ході огляду вилучених під час проведення обшуку оригіналів реєстраційних документів ТОВ «СтарБудКонтракт» (попередня назва ТОВ «Стайл-Профі»), встанволено, що їх подачу до державного реєстратора здійснювала головний бухгалтер ТОВ «Перспектива», що свідчить про пов`язаність даних підприємств.

Окрім цього у ході допиту теперішнього засновника ТОВ «СтарБудКонтракт» (попередня назва ТОВ «Стайл-Профі») ОСОБА_5 та минулого засновника ОСОБА_6 , останні вказали що підприємство не мало будь-яких основних засобів, власних чи орендованих складських приміщень та найманих працівників.

При цьому, відповідно до податкової звітності ТОВ «СтарБудКонтракт» (попередня назва ТОВ «Стайл-Профі»), на підприємстві на постійній основі працював ОСОБА_7 , що свідчить про неправдивість показів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , або їх необізнаність у діяльності вказаниого підприємства.

Окрім цього, за результатми кримінального провадження складено акт №1126/10-36-14-11/13707014 від 17.12.2018 року «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Перспектива» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по проведеним фінансово-господарським операціям за період з 01.01.2013 по 31.12.2016» відповідно до якого підприємством занижено податок на прибуток на загальну суму 5 579 823 грн. та податок на додану вартість на загальну суму 4 025 586 грн.

Статтею 200-1 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (із змінами та доповненнями) регламентовано порядок електронного адміністрування податку на додану вартість.
Зокрема, згідно статті 200-1.1 система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Як зазначав слідчий, що порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст. 200-1.2. платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Також, вказав, що розрахунки з бюджетом у системі електронного адміністрування податку на додану вартість здійснюються з цих рахунків, крім випадку, передбаченого абзацом 2 п.87.1 ст.87 цього Кодексу.
Окрім цього, в клопотанні зазначав, що для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.
Також, слідчий вказав, що якщо на дату подання податкової звітності з податку сума коштів на рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника податку перевищує суму, що підлягає перерахуванню до бюджету відповідно до поданої звітності, платник податку має право подати до контролюючого органу у складі такої податкової звітності заяву, відповідно до якої такі кошти підлягають перерахуванню на поточний рахунок такого платника податку, реквізити якого платник зазначає в заяві, у сумі залишку коштів, що перевищує суму податкового боргу з податку та суму узгоджених податкових зобов`язань з податку.
Згідно ст. 200-1.7. Кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.
Відповідно до ст. 200-1.8. Після анулювання реєстрації платника податку залишок коштів на його рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість перераховується до бюджету, а такий рахунок закривається.
Слідчий зазначав, що є всі підстави вважати, що сума ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «Перспектива», на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, є предметом протиправної діяльності, отримана внаслідок проведення незаконної діяльності та може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що надасть змогу останнім, ухилитись від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку у особливо великих розмірах, і унеможливить відшкодування шкоди державі та встановлення причетних до злочину осіб.
Також, слідчий зазначав, що є всі підстави вважати, що суми ПДВ, сформовані на рахунках в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), що регламентовано ст. 200-1 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями), є предметом протиправної діяльності, самі по собі є об`єктом та знаряддям злочину, містять ознаки речових доказів та використовувались та отримані в наслідок вчинення шахрайських дій, а також для сприяння суб`єктам підприємницької діяльності мінімізації податкових зобов`язань, ухилення від сплати податків та можуть бути засобами для розкриття злочину та виявлення винних осіб та, в подальшому, визнані речовими доказами по кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна та цивільного позову, а також збереження речових доказів.
Також, слідчий вказував, що є всі підстави вважати, що суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) можуть бути використані для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що призведе до їх втрати і унеможливить встановлення причетних до злочину осіб.
Слідчий зазначав, що з метою запобігання протиправним діям з використанням сум ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), припинення злочинної діяльності, в подальшому відшкодування спричинених збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, а також збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ).
В судове засідання слідчий не з`явився, натомість через канцелярію суду подав заяву в якій просив розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримував з наведених у ньому підстав.
Згідно із ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення власника майна з метою забезпечення арешту майна.
Дослідивши надані матеріали клопотання та додані до нього документи, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає до задоволення.
Судом встановлено що СУФР ГУ ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000037 від 14.05.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Речовим доказом в розумінні ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальних протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до вимог ст. 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність» арешт на майно або кошти банку, що знаходяться в банку на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за рішенням суду. Зупинення власних видаткових операцій банку за його рахунками, а також видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється лише в разі накладення арешту.
Враховуючи те, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження (арешт майна) з забороною розпоряджатися ним може привести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч.2 ст.205 КК України, а тому з метою досягнення дієвості вищевказаного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вищевказане майно, до прийняття процесуального рішення у вказаному кримінальному провадженні.
Беручи до уваги те, що з метою запобігання протиправним діям з використанням сум ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), припинення злочинної діяльності, в подальшому відшкодування спричинених збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, а також в подальшому збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ).
Керуючись ст. ст. 131, 159-162, 167, 170-173, 309 КПК України, ст. 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність», слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
клопотання задовольнити.
Накласти арешт на суми ПДВ на рахунку, відкритому відповідно до ст. 200-1 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями) в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміти ПДВ) ТОВ «Перспектива» (код ЄДР 13707014), на які вказаний платники має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною їхнім службовим особам та працівникам, використовувати або будь - яким чином відчужувати вищезазначене майно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1