У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" листопада 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Севан, Вірменської Республіки, громадянина Вірменії, одруженого, непрацюючого, з повною загальною середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого, в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0010291 від 07 листопада 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 186 КК України,
в с т а н о в и в:
слідча СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 07.11.2018 року приблизно о 09 годині 00 хвилин ОСОБА_8 перебував поблизу території ДНЗ №628, що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Митрополити Шептицького, 7-а, де помітив припаркований автомобіль «Форд» д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_9 . У нього виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, що знаходилось в салоні вказаного автомобіля.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, ОСОБА_8 підійшов до вказаного автомобіля, розбив скло задніх лівих дверей автомобіля. В подальшому, вважаючи, що його дії залишаються таємними для сторонніх осіб, ОСОБА_8 через розбите вікно проник до салону автомобіля, звідки викрав сумку чорного кольору, вартістю 250 грн, в якій знаходився гаманець, вартістю 200 гривень, гроші в сумі 200 гривень, банківські та дисконтні картки, що не мають матеріальної цінності для потерпілого, а також особисті документи на ім`я ОСОБА_9 .

Однак, в цей час вказані дії ОСОБА_8 були помічені свідком ОСОБА_10 , яка в цей час вийшла з території ДНЗ №628, та почала кричати. ОСОБА_8 , усвідомлюючи, що його дії були помічені та оцінюються сторонніми особами, як незаконне заволодіння чужим майном, продовжив свої злочинні дії, та намагався зникнути з місця події. В цей же час, його злочинні дії були виявлені іншими двома свідками, які почали останнього переслідувати та висловлювати неодноразово усну вимогу припинити свої злочинні дії. В подальшому, під час безперервного переслідування вказані свідки затримали підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжких злочинів, за яке передбачене покарання до 6 років позбавлення волі, тому існує ризики переховування від органів досудового розслідування, а в подальшому від суду, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення. Менш суворий запобіжний захід не зможе запобігти вище зазначеним ризикам.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання з тих підстав, що ОСОБА_8 одружений, на його утриманні перебуває малолітня дитина 2009 року народження, працює, має постійне місце проживання за місцем реєстрації дружини, а саме за адресою: АДРЕСА_2 . Із зазначених підстав просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_8 повністю підтримав свого захисника.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом, 07 листопада 2018 року відомості про вчинення злочину було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0010291.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідча обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

07 листопада 2018 року о 09 год 10 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

07 листопада 2018 року ОСОБА_11 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 186 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 186 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені в клопотанні та містяться у долучених до клопотання документах, зокрема: рапортом патрульного УПП у м. Києві від 07 листопада 2018 року; протоколом допиту потерпілого від 07 листопада 2018 року; протоколами допитів свідків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він неофіційно працює, не судимий, має постійне місце проживання в м. Києві, одружений, має на утриманні малолітню дитину 2009 року народження.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч. 1 ст. 186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж) карається штрафом від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадськими роботами на строк від ста двадцяти до двохсот сорока годин, або виправними роботами на строк до двох років, або арештом на строк до шести місяців, або позбавленням волі на строк до чотирьох років.
Також прокурором не наведено жодних доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, ОСОБА_8 буде впливати на свідків та потерпілого.
При розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02 , щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 186 КК України, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування, а в подальшому від суду, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, зазначеним в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст.ст. 176-178, 182-184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
в задоволенні клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 20 год 00 хв до 08 год 00 хв наступного дня до 09 січня 2019 року, за адресою: АДРЕСА_2 та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого та суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.

ОСОБА_8 повинен бути негайно звільнений з-під варти в залі суду та зобов`язаний невідкладно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 строком до 09 січня 2019 року включно, такі обов`язки:

1) не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити ОСОБА_11 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1