Справа № 638/5548/18
Провадження № 1-кп/638/883/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2018 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

Головуючого судді: ОСОБА_1 ,

секретаря: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

потерпілого: ОСОБА_4 ,

адвоката: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова кримінальне провадження №0000816 від 26.02.2018 року відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дворічний кут, Дергачівського району Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 296, ч.2 ст. 186 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт. Солоницівка, Дергачівського району Харківської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, учня 11 класу Солоницівської гімназії №1, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 187, ч.2 ст. 186 КК України, -

встановив:

25 квітня 2018 року до суду надійшли матеріали кримінального провадження №0000816 від 26.02.2018 року відносно ОСОБА_6 підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 296, ч.2 ст. 186 КК України, ОСОБА_7 підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 187, ч.2 ст. 186 КК України з затвердженим 25 квітня 2018 року обвинувальним актом по справі.

Ухвалою суду від 03.05.2018 року кримінальне провадження призначено до судового розгляду.

У судовому засіданні прокурором заявлені клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 та строку цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_6 на 60 діб кожному.
Вислухавши думку учасників процесу, потерпілого, який підтримав думку прокурора, захисника, які заперечував проти задоволення заявленого клопотання прокурора, та просив змінити обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід на домашній арешт у нічний час доби, обвинуваченого ОСОБА_6 , який підтримав думку адвоката, обвинуваченого ОСОБА_7 , який просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, суд вважає наступне.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 07 березня 2018 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обрано до 00-35 годин 04 травня 2018 року включно.

Ухвалою суду Дзержинського районного суду м. Харкова від 03.05.2018 року строк тримання під вартою ОСОБА_7 продовжено до 00-35 годин 01 липня 2018 року, ОСОБА_6 змінено на цілодобовий домашній арешт, який застосовано до 00-35 годин 01 липня 2018 року.

Конституційний Суд України у рішенні №1-р/2017 від 23 листопада 2017 року
зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри,

обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Фактичні обставини інкримінованих ОСОБА_7 умисних тяжких злочинів, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу обвинуваченого вказують на обґрунтованість заявленого прокурором клопотання.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №511-550/0/4-13 від 04 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Крім цього, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Під час розгляду питання щодо продовження строку тримання ОСОБА_7 під вартою вивчалась можливість застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків. Однак, враховуючи їх реальне існування, а також оцінюючи сукупність обставин, роль вказаного обвинуваченого під час скоєння інкримінованих кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, яке йому загрожує, приймаючи до уваги дані про особу обвинуваченого, є підстави вважати, що знаходячись на свободі він може продовжити злочинну діяльність, переховуватися від суду, здійснювати вплив на потерпілих, допит яких планується судом, а тому суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим та продовжує ОСОБА_7 строк тримання під вартою.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 176 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту під час судового провадження за клопотанням прокурора, та за клопотанням якого може бути продовжений.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покладає на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Суд при вирішенні питання про обрання, зміни запобіжного заходу враховує наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також, оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні якого останній підозрюється, роль останнього під час їх скоєння, яка менш значна, ніж співучасника,

добровільне відшкодування завданої шкоди потерпілим, наявність у останнього стійких соціальних зв`язків, вважає, продовження застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту достатнім для запобігання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, з покладенням на обвинуваченого обов`язків передбачених ст. 194 КПК України, та роз`ясненням наслідків їх невиконання.

На підставі викладеного та керуючись ст.176, 177, 179, 194, 331, 369 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_7 строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в рамках кримінального провадження №0000816 від 26.02.2018 року у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 187, ч.2 ст. 186 КК України строк тримання під ватрою в Харківській установі виконання покарань №27 на 60 діб до 00-35 годин 16 серпня 2018 року.

Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_6 строку цілодобового домашнього арешту задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в рамках кримінального провадження №0000816 від 26.02.2018 року у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 296, ч.2 ст. 186 КК України міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, із застосуванням електронних засобів контролю, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу суду на 60 діб, тобто до 00-35 год. 16 серпня 2018 року.

На обвинуваченого ОСОБА_6 продовжити покладати наступні обов`язки:

-не залишати цілодобово місце фактичного мешкання, а саме: АДРЕСА_1 ;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (при їх наявності);
-не відлучатися з населеного пункту, в якому він мешкає без дозволу суду;
-прибувати до суду за викликом;

-носити електронний засіб контролю.

Ухвалу направити до органів поліції для виконання за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_6 .

Відповідний орган поліції повинен продовжити облік особи, щодо якої продовжено запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і повідомити про це суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя