Справа № 640/9728/18
н/п 1-кс/640/7995/18
УХВАЛА
"01" серпня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на початку 2018 року з метою незаконного збагачення, маючи умисел на організацію незаконного переправлення іноземців через державний кордон України з території Російської Федерації та в подальшому до країн ЄС, створив та очолив групу осіб, до складу якої на основі добровільності та єдності злочинних намірів увійшли, окрім самого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець м. Харкова ОСОБА_5 , мешканці Луганської області ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , та інші невстановлені в ході досудового розслідування особи, жителі як Російської Федерації так і України, які протягом травня-липня 2018 р. здійснювали незаконне переправлення через державний кордон України з території Російської Федерації громадян Сомалі та Афганістану.
Таким чином, на думку слідчого, у діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, тобто сприяння в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчиненій за попередньою змовою групою осіб з корисливих мотивів, щодо кількох осіб.
27.07.2018 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332 КК України.
Як зазначено слідчим, вилучені мобільний телефон мобільний телефон «Alcatel onetouch» IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 з сім картою оператора «лайфселл» з номером НОМЕР_4 , сім картою оператора «Київстар» з номером НОМЕР_5 , містить в собі інформацію про контакти та телефонні з`єднання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку із чим вони є доказом кримінального правопорушення.
Вилучені під час обшуку предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Слідчим зазначено, що з метою недопущення знищення вилучених речей або їх пошкодження, збереження речових доказів, фактичного позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися майном, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна підозрюваного, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні тимчасово вилучене у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надала суду заяву про розгляд поданого нею клопотання без її участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Підозрюваним ОСОБА_5 суду надано заяву про розгляд клопотання слідчого про арешт вилученого у нього під час проведення обшуку майна без його участі.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову Слідчого управління ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1