Провадження № 1-кс/712/4894/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси заяву ОСОБА_4 про відвід слідчого-судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_5 при розгляді скарги ОСОБА_4 на бездіяльність СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Соснівського районного суду м. Черкаси знаходиться заява ОСОБА_4 про відвід слідчого-судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_5 при розгляді скарги ОСОБА_4 на бездіяльність СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області та зобов`язання вчинити дії.

Подана заява обґрунтована тим, що суддя ОСОБА_5 упереджено ставиться до заявника при розгляді поданих ним скарг.
Заявник у судове засідання не з`явився, проте скерував до суду клопотання про розгляд заяви про відвід без його участі.
Прокурор у судовому засіданні заперечував проти поданої заяви та просив суд відмовити в її задоволенні.
Суд, вислухавши думку прокурора, вивчивши матеріали провадження щодо заявленого відводу, приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.75 КПК України, суддя не може брати участь в кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сімї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сімї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленогочастиною третьою статті 35цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Статтею 76 КПК України визначено наступне:
1. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.
2. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.
3. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.
4. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.
Згідно зі ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Незалежність судді є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й Держави.
Незалежність і недоторканість суддів гарантують ст.ст. 126, 129 Конституції України.
Реалізація гарантій незалежності здійснення правосуддя є необхідною передумовою належного виконання судом своїх конституційних функцій щодо забезпечення дії принципу верховенства права, захисту прав і свобод людини та громадянина (ст.ст. 3, 8, 55 Конституції України.
Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначені умови виконання професійних обов`язків суддів та правові засоби, за допомогою яких забезпечується реалізація конституційних гарантій незалежності суддів.
Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.
Конкретних даних щодо особистої зацікавленості слідчого-судді ОСОБА_5 при розгляді зазначеної вище скарги, або про наявність інших підстав, передбачених ст.75 КПК України, матеріали про відвід, не містять.
Тому, на підставі вищевикладено, суд приходить до висновку про відсутність обставин, які б виключали можливість участі слідчого-судді ОСОБА_5 у розгляді скарги ОСОБА_4 .
Керуючись ст. ст. 35, 75, 76, 80-82 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_4 про відвід слідчого-судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_5 при розгляді скарги ОСОБА_4 на бездіяльність СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області та зобов`язання вчинити дії - відмовити.
Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1