Провадження № 1-кс/760/5840/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 квітня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , особи, відносно якої заявлено клопотання ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання заступника Генерального прокурора керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , на підставі матеріалів досудового розслідування № 0000647, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.03.2018, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Херсона, громадянки України, яка має вищу освіту, працює суддею Каланчацького районного суду Херсонської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,

в с т а н о в и в:
заступник Генерального прокурора керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання, зазначив, що слідчою групою детективів Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні зареєстрованому в ЄРДР за № 0000647 від 20.03.2018 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Також в обґрунтування клопотання зазначено, що Указом Президента України «Про призначення суддів» від 20.02.2010 №200/2010 ОСОБА_4 призначено строком на п`ять років на посаду судді Каланчацького районного суду Херсонської області, Указом Президента України «Про призначення суддів» від 03.04.2017 №94/2017 - безстроково на посаду судді Каланчацького районного суду Херсонської області.
Відповідно до наказу Каланчацького районного суду Херсонської області від 11.12.2017 №63 ОСОБА_4 приступила до виконання обов`язків голови Каланчацького районного суду Херсонської області до проведення виборів суддів з визначення кандидата на зайняття посади голови суду.
Згідно з вимогами ст.ст. 6, 68 Конституції України, ст.ст. 23, 48, 55 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ОСОБА_4 зобов`язана неухильно додержуватися Конституції України та Законів України, кримінально процесуального законодавства України, вимог інших актів законодавства, здійснювати свої повноваження у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України. Крім того, має здійснювати судочинство у порядку, встановленому процесуальним законом, а правосуддя - на основі Конституції України і законів України, керуватися при цьому принципом верховенства права, неухильно додержуватися суддівської етики, своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, виконувати вимоги та обмеження, установлені законодавством у сфері запобігання корупції.
Відповідно до п. «г» ч.1 ст.3, ч.1 ст.65 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами відповідальності за вчинення корупційних правопорушень є уповноважені на виконання функцій держави професійні судді, яким забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб.
Таким чином, ОСОБА_4 , як суддя Каланчацького районного суду Херсонської області, при виконанні службових обов`язків постійно здійснює функції представника влади, у зв`язку з чим відповідно до п.2 примітки до ст.368 КК України є службовою особою, яка займає відповідальне становище.
Незважаючи на обізнаність в вищезазначеним законодавством та всупереч обов`язку неухильного його дотримання, ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді судді, умисно вчинила корупційний злочин за таких обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.02.2018 до Каланчацького районного суду Херсонської області надійшов протокол від 08.02.2018 про адміністративне правопорушення, складений стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за фактом порушення ним порядку провадження господарської діяльності за ч.1 ст.164 КупАП.
За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №657/432/18 про вчинення ОСОБА_6 вказаного адміністративного правопорушення передано на розгляд судді ОСОБА_4 .
Також в обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 15.03.2018 ОСОБА_6 прибув до Каланчацького районного суду Херсонської області за адресою: Херсонська область, смт. Каланчак, вул. Херсонська, 26 для участі у судовому засіданні, де зустрівся із суддею ОСОБА_4 . При цьому у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на вимагання та одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_6 за ухвалення судового рішення в його інтересах, а саме не притягнення до адміністративної відповідальності за результатом судового розгляду. Під час розмови, яка відбулася у службовому кабінеті судді на другому поверсі будівлі без присутності інших осіб, ОСОБА_4 повідомила ОСОБА_6 , що за прийняття рішення про закриття адміністративної справи необхідно передати їй грошові кошти у сумі 5 000 грн. При цьому ОСОБА_4 зазначила, що у разі незгоди надати неправомірну вигоду вона може прийняти рішення про притягнення його до адміністративної відповідальності та накласти штраф у розмірі 17 000 грн. Судове засідання було відкладено на 04.04.2018.
Також зазначав, що 04.04.2018 приблизно о 08.40 год. ОСОБА_6 прибув у смт. Каланчак до Каланчацького районного суду для участі в судовому засіданні. Він піднявся на другий поверх приміщення суду, повідомив секретаря та помічника судді про своє прибуття на судове засідання і став очікувати у коридорі суду.
Так, приблизно о 09.00 год. ОСОБА_6 зайшов до кабінету судді ОСОБА_4 для участі у розгляді адміністративної справи та в ході розмови, без присутності інших осіб, ОСОБА_4 проінформувала ОСОБА_6 , що за це правопорушення передбачений штраф у розмірі від 16 000 до 32 000 грн. і повідомила йому, що пам`ятає про попередню їхню розмову. Далі ОСОБА_4 вивела ОСОБА_6 у коридор та сказала очікувати.
Разом з цим, орган досудового розслідування зазначав, що приблизно через 5-10 хв. суддя ОСОБА_4 вийшла в коридор та запитала ОСОБА_6 , чи готовий він заплатити штраф. Після отримання підтвердження вона простягнула в його бік руки із книгою синього кольору та відкрила її. Безпосередньо після цього, з метою запобігання шкідливим наслідкам своїх прав та законних інтересів внаслідок притягнення суддею ОСОБА_4 його до адміністративної відповідальності ОСОБА_6 надав, поклавши у книжку синього кольору, а ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, одержала всю раніше обумовлену суму неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів - 5 000 грн. за прийняття нею як суддею рішення з використанням наданої їй влади у справі №657/432/18 про вчинення ОСОБА_6 адміністративного правопорушення. Зокрема, за не ухвалення рішення про притягнення його до адміністративної відповідальності за результатом судового розгляду.
В подальшому, приблизно о 10.00 год. цього ж дня, секретар судових засідань видала ОСОБА_6 постанову про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Як зазначив прокурор, отриману суму коштів неправомірної вигоди суддя ОСОБА_4 зберігала у Кодексі про адміністративне правопорушення синього кольору у шухляді робочого столу в приміщенні свого службового кабінету Каланчацького районного суду Херсонської області, яку було вилучено 04.04.2018 під час проведення санкціонованого обшуку детективами Національного антикорупційного бюро України.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, тобто у одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь - якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

19 квітня 2018 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального, правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 в скоєнні кримінального правопорушення, в якому вона підозрюється, підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами.

Прокурор обґрунтовуючи клопотання, посилався на те, що у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України підозрюється ОСОБА_4 та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_4 покладається на необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення, а тому просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді застави.
На підставі викладеного просив клопотання задовольнити.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому обставини.
Особа, відносно якої заявлено клопотання ОСОБА_4 в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Наголосила на неправомірності дій детектива і прокурора та порушення порядку здійснення процесуальних дій органом досудового розслідування, оскільки вона є суддею, а відтак до неї має застосовуватись особливий порядок кримінального провадження.
Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000647, та дослідивши докази по даних матеріалах (письмові документи, надані сторонами), заслухавши думку прокурора, особу, відносно якої заявлено клопотання, вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Клопотання не відповідає вимогам ст.183 КПК України.
Надаючи оцінку доводам прокурора, слід звернути увагу на те, що системний аналіз змісту ст.ст.132, 194 КПК України свідчить, що визначальною правовою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення такого ступеню тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Варто звернути увагу, що положення кримінально-процесуального законодавства не містять визначення змісту поняття «підозра», проте системний аналіз змісту норм КПК України свідчить, що підозра є складовим елементом процедури притягнення до кримінальної відповідальності, оскільки саме з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення розпочинається кримінальне переслідування такої особи (п.14 ч.1 ст.3 КПК України). Визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч.5 ст.9 КПК України).
Так, згідно з практикою ЄСПЛ «підозра» є частиною більш широкого поняття «обвинувачення», яке відповідно до п.13 ч.1 ст.3 КПК України являє собою твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
У ч.1 ст.6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод за тлумаченням ЄСПЛ вміщено концепцію терміна «кримінальне обвинувачення», яка характеризується скоріше матеріальним, аніж формальним характером (справа «Девеєр проти Бельгії», рішення від 27.02.1980, скарга №6903/75). У справі «Еклє проти Федеративної Республіки Німеччини» (рішення від 15.07.1982, скарга №8130/78) ЄСПЛ констатував, що кримінальне обвинувачення може бути визначене, як «офіційне повідомлення особи компетентним органом про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення». Розвиваючи зазначену концепцію ЄСПЛ у справі «Фоті та інші проти Італії» (рішення від 10.12.1982) навів ширше витлумачення цього визначення, включивши до нього також «інші підстави, що підтверджують це звинувачення, і які можуть спричинити серйозні наслідки, що можуть ускладнити становище підозрюваного». Комісія та Суд визнали, що такими підставами, які можуть спричинити серйозні наслідки, можуть бути видача ордеру на арешт, обшук приміщення чи особистий обшук.
З огляду на вищезазначене, підозра є певним етапом обвинувачення, оскільки під час підозри висувається припущення про можливе скоєння особою кримінального правопорушення, а відтак має відповідати загальним вимогам, які характеризують зміст обвинувачення, зокрема і вимозі дотримання порядку здійснення повідомлення про підозру. Враховуючи, що підозра є припущенням про вчинення конкретною особою кримінального правопорушення, то існування підозри нерозривно пов`язане із наявністю підозрюваного.
Згідно ч.1 ст.42 КПК України підозрюваним є 1) особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, 2) особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення та 3) особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Таким чином, аналіз змісту ч.1 ст.42 КПК України дозволяє зробити висновок, що підозра (кримінальне переслідування у формі підозри) починається з моменту, коли особі повідомлено про підозру або ця особа затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.
В той же час статтею 276 КПК України передбачено вимогу обов`язкового здійснення повідомлення про підозру у випадках затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення, а також у випадку обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів.
Таким чином, передумовою наявності обґрунтованості підозри та підстав для застосування запобіжного заходу є здійснення відповідного письмового повідомлення особі про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, яке має бути здійснено належною уповноваженою особою у порядку, передбаченому законом.
По обставинах кримінального провадження, письмове повідомлення про підозру здійснене прокурором шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_7 .
Разом з тим, як встановлено в ході судового розгляду, ОСОБА_4 є суддею Каланчацького районного суду Херсонської області, а відтак згідно ст. 481 КПК України стосовно неї передбачений особливий порядок кримінального провадження, який з огляду на положення ч.1 ст.276, п.3 ч.1 ст.481 КПК України передбачає, що їй письмове повідомлення про підозру має здійснюватись лише Генеральним прокурором або його заступником в межах його повноважень.

Передоручення таких повноважень КПК не передбачає і норма процесуального права, яка регулює дане питання, є імперативною.

Натомість, такої процесуальної дії на момент розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу не здійснено, а отже ОСОБА_4 не повідомлено про підозру у передбачений законом порядок, внаслідок чого доводи прокурора про наявність обґрунтованої підозри є помилковими. Відсутність належним чином здійсненого повідомлення про підозру унеможливлює здійснення слідчим суддею оцінки об`єктивності твердження про обґрунтованість підозри, якою обумовлюється необхідність застосування запобіжного заходу, оскільки фактично ОСОБА_4 на теперішній час не має статусу особи, яка притягується до кримінальної відповідальності, не має статусу підозрюваної і відносно неї не здійснюється публічного кримінального переслідування, що відноситься до виключної компетенції органів прокуратури.
Крім того, слід звернути увагу, що завданням кримінального провадження є, зокрема, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Відповідно до ч.2 ст.9 КПК України обов`язок всебічного, повного і неупередженого виявлення та дослідження обставин кримінального провадження, надання їм належної правової оцінки та забезпечення прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень покладається саме на прокурора, керівника органу досудового розслідування та слідчого. Отже з огляду на зміст основних принципів кримінального провадження (законність, змагальність, забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, свобода від самовикриття, забезпечення права на захист) в контексті змісту обов`язку доказування (ст. 92 КПК України) та завдань кримінального провадження, саме сторона обвинувачення в першу чергу зобов`язана була з`ясувати наявність обставин, передбачених ст. 481 КПК України.
Натомість, прокурором не надано слідчому судді належних і допустимих доказів того, що органом досудового розслідування вживались належні заходи для з`ясування наявності обставин, які обумовлюють необхідність особливого порядку кримінального провадження. Таким чином, саме на сторону обвинувачення покладається відповідальність за неналежну організацію та неповноту з`ясування обставин кримінального провадження на даній стадії досудового розслідування.
Таким чином, на момент розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 не повідомлено про підозру у встановленому законом порядку, що свідчить про відсутність обґрунтованої підозри, внаслідок чого слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу.
За таких обставин у наданні оцінки іншим доводам клопотання про застосування запобіжного заходу немає потреби, оскільки такі обставини, з точки зору їх значимості на результати розгляду клопотання, не мають правового значення.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.1, 3, 8, 9, 10, 17, 176-178, 184, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
клопотання заступника Генерального прокурора керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , на підставі матеріалів досудового розслідування № 0000647, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.03.2018, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_4 , залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1