Справа № 461/6147/18
Провадження № 1-кс/461/7041/18
УХВАЛА

22.08.2018 року. Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ст. слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_2 про арешт транспортного засобу у кримінальному провадженні №0000469 від 18.08.2018, за ознаками ст. 286 ч. 2 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

до Галицького районного суду м. Львова надійшло клопотання ст. слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_2 про арешт транспортного засобу у кримінальному провадженні №0000469 від 18.08.2018, за ознаками ст. 286 ч. 2 КК України. Клопотання вмотивоване тим, що 17.08.2018 приблизно о 21 годині 30 хвилин на 149 км + 600 м автодороги сполученням Львів Жовква Червоноград Ковель неподалік с. Туринка Жовківського р-ну Львівської області відбулася ДТП (зіткнення ) за участю автомобіля «DAEWOO Nexia», реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_3 та велосипеда під керуванням велосипедиста ОСОБА_4 , який від отриманих тілесних ушкоджень, помер на місці пригоди, а обидва транспортні засоби отримали технічні пошкодження.

18.08.2018 під час огляду місця пригоди проведено огляд автомобіля «DAEWOO Nexia», реєстраційний номер НОМЕР_1 та виявлено ряд технічних пошкоджень пов`язаних із настанням ДТП, крім того встановлено, що згідно свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 виданого 16.06.2017 Центром №4646, належить ОСОБА_5 та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збереження слідів було тимчасово вилучено та доставлено на майданчик тимчасового утримання Жовківського відділення поліції, що за адресою: с. Сопошин, Жовківський район, Львівська область, територія ТзОВ «ГЕСЛАН».

Оскільки на велосипедінаявні сліди злочину та сам автомобіль є речовим доказом і в подальшому буде залучений для проведення автотехнічних та транспортнотрасологічних експертиз, необхідно забезпечити зберігання даного речового доказу, шляхом накладання арешту на нього.

Слідчий клопотання підтримав. У письмовій заяві просив розгляд справи проводити без технічної фіксації судового засідання.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 237 КПК України).

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на транспортний засіб та заборонити проведення з ним обліково-реєстраційних операцій.

Однак, за межі повноважень слідчого судді виходить вирішення питання про визначення місця зберігання арештованої речі. Зберігання речових доказів здійснюється органом досудового розслідування в порядку, визначеному Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою КМУ від 1911.2012 р. № 1104.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на велосипед учасника ДТП разом із його комплектуючими деталями, яким керував ОСОБА_4 , без права відчуження та експлуатації.

Контроль за виконанням ухвали покласти на ст. слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .