"11" жовтня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
ВСТАНОВИВ:
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1) Чи є у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будь-які тілесні ушкодження якщо так, то які мають характер, локалізація і механізм утворення тілесних ушкоджень?
2) Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися в строк зазначений ОСОБА_5 .?
3) Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися за обставин зазначених ОСОБА_4 .?
4) Чи правильно був установлений діагноз хворому ОСОБА_4 , якщо ні, то чим це підтверджується та до яких наслідків призвело?
5) Чи у повному обсязі умовах даної лікувальної установи зроблене обстеження хворому, з огляду на наявні у ОСОБА_4 хронічних захворювань, а саме : хронічний двухсторонній поліпозний пансинусіт. Викривлення носової перегородки з порушенням функції носового дихання. ?
6) Чи відповідало проведене хворому ОСОБА_4 лікування встановленому діагнозу, у тому числі відповідно до протоколу лікування даного захворювання?
7) Чи у повному об`єму надана медична допомога хворому? Якщо ні, то чим зумовлена та підтверджується недостатня медична допомога та які заходи було б варто ще провести?
8) Чи не було протипоказане лікування( хірургічна операція), застосоване до хворого ОСОБА_4 .?
9) Що стало основним в несприятливому перебігу захворювання характер самого захворювання чи некваліфіковані дії самого медичного персоналу (несвоєчасність та недостатній об`єм медичної допомоги?)
10) Яку допомогу та які дії в даних умовах повинен був оказати лікар ОСОБА_6 проводивший хірургічну операцію гр. ОСОБА_4 -Септопластика. Двусторонняя липогаймороэтмоидотомия дізнавшись від пацієнта , що внаслідок проведеної хірургічної операції останній втратив зор на ліве око.
11) Чи зобов`язаний був лікар при виявленні у хворого відсутності зору лівого ока, виконати певні заходи, у тому числі направлені на порятунок зору? Якщо зобов`язаний, то які саме?
12) Чи мали місце порушення діючих інструкцій про лікування, і якщо так, то які саме порушення мали місце? До яких наслідків вони призвели і хто за дані порушення повинен нести відповідальність?
13) Чи правильно була обрана методика оперативного втручання і чи правильно вона проведена?
14) Всі або які саме діагностичні маніпуляції і операції були проведені своєчасно?
15) Чи відповідає проведене лікування встановленому діагнозу?
16) У повному або неповному обсязі надано медичну допомогу хворому? Якщо ні, то чим це пояснюється і які заходи слід було б здійснити?
17) Які інструкції порушив лікар ОСОБА_7 , який проводив операцію: Септопластика. Двостороння поліпогаймороетмоідотомія? До яких наслідком це призвело?
18) Що стало основною причиною настання тяжких наслідків для хворого ОСОБА_4 : невірно встановлений діагноз та обраний курс лікування(проведення операції); вірно встановлений діагноз, але не кваліфіковано( проведення операція)?
19) Яку допомогу в даних умовах після скарг хворого на погіршення стану здоров`я ( відсутності зору на лівому оку) після виконання операції , повинен був зробити лікар? Чи повинні були медичні працівники, хто конкретно, постійно спостерігати за хворим після проведення операції з метою своєчасного надання допомоги?
20) Чи обґрунтована наукова методика, що застосовувалася при лікування хворого ОСОБА_4 .?
21) Чи перебуває проведення хірургічної операції - септопластика Двусторонняя полипогаймороєтмоидотомия в причинному зв`язку з пошкодженням зорового нерва лівого очного яблука гр. ОСОБА_4 .?
22) Чи могло неправильне проведення операції септопластика, операції гайморо- етмоїдотомія по Рудакову зправа ,операція поліпотомія носа зправа, операція гаймороетмоїдотомія по Рудакову зліва, поліпотомія носа зліва спричинити за собою втрату зору?
23)Якою є ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих гр. ОСОБА_4 .?
24) Чи є пошкодженням зорового нерва лівого очного яблука гр. ОСОБА_4 підставою для визнання інвалідності.?
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що в провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за фактом неналежного виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок несумлінного до них ставлення, що спричинило тяжі наслідки для хворого.
10.07.2018 до СУ ГУНП в Харківської області звернувся ОСОБА_4 із заявою про те, що 24 травня 2018 року лікар лор Харківської обласної клінічної лікарні - Центра екстреної медичної допомоги, розташованої за адресою м. Харків, пр. Незалежності, 13 ОСОБА_6 в результаті неналежного виконання своїх професійних обов`язків, внаслідок недбалого чи несумлінного ставлення до них, обрав неналежний метод лікування хворому - ОСОБА_4 , 1982 року народження, що спричинило тяжкі наслідки для хворого.
У зв`язку з викладеним виникла необхідність у проведенні комісійної судово-медичної експертизи з метою встановлення правильності поставленого діагнозу та ходу лікування хворого (хірургічна операція) гр. ОСОБА_4 медичними працівниками відповідної лікарні, - що неможливо здійснити без наявних спеціальних знань в області судової медицини та призначення відповідної експертизи.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання; до матеріалів клопотання слідчим ОСОБА_3 додано заяву, в якій вона просить провести судове засідання за її відсутності у зв`язку зі службовою зайнятістю. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Слідчий суддя, дослідивши Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в межах якого подається клопотання, надані докази, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Згідно ст. 243 КПК України, експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 244 КПК України, у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Згідно ч. 3 ст. 244 КПК України, клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.
На виконання вимог ч. 6 ст. 244 КПК України, сторона обвинувачення довела, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 40, 107, 242-244, КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого про проведення експертизи задовольнити.
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1) Чи є у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будь-які тілесні ушкодження якщо так, то які мають характер, локалізація і механізм утворення тілесних ушкоджень?
2) Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися в строк зазначений ОСОБА_5 .?
3) Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися за обставин зазначених ОСОБА_4 .?
4) Чи правильно був установлений діагноз хворому ОСОБА_4 , якщо ні, то чим це підтверджується та до яких наслідків призвело?
5) Чи у повному обсязі умовах даної лікувальної установи зроблене обстеження хворому, з огляду на наявні у ОСОБА_4 хронічних захворювань, а саме : хронічний двухсторонній поліпозний пансинусіт. Викривлення носової перегородки з порушенням функції носового дихання. ?
6) Чи відповідало проведене хворому ОСОБА_4 лікування встановленому діагнозу, у тому числі відповідно до протоколу лікування даного захворювання?
7) Чи у повному об`єму надана медична допомога хворому? Якщо ні, то чим зумовлена та підтверджується недостатня медична допомога та які заходи було б варто ще провести?
8) Чи не було протипоказане лікування (хірургічна операція), застосоване до хворого ОСОБА_4 .?
9) Що стало основним в несприятливому перебігу захворювання характер самого захворювання чи некваліфіковані дії самого медичного персоналу (несвоєчасність та недостатній об`єм медичної допомоги?)
10) Яку допомогу та які дії в даних умовах повинен був оказати лікар ОСОБА_6 проводивший хірургічну операцію гр. ОСОБА_4 -Септопластика. Двусторонняя липогаймороэтмоидотомия дізнавшись від пацієнта , що внаслідок проведеної хірургічної операції останній втратив зор на ліве око.
11) Чи зобов`язаний був лікар при виявленні у хворого відсутності зору лівого ока, виконати певні заходи, у тому числі направлені на порятунок зору? Якщо зобов`язаний, то які саме?
12) Чи мали місце порушення діючих інструкцій про лікування, і якщо так, то які саме порушення мали місце? До яких наслідків вони призвели і хто за дані порушення повинен нести відповідальність?
13) Чи правильно була обрана методика оперативного втручання і чи правильно вона проведена?
14) Всі або які саме діагностичні маніпуляції і операції були проведені своєчасно?
15) Чи відповідає проведене лікування встановленому діагнозу?
16) У повному або неповному обсязі надано медичну допомогу хворому? Якщо ні, то чим це пояснюється і які заходи слід було б здійснити?
17) Які інструкції порушив лікар ОСОБА_7 , який проводив операцію: Септопластика. Двостороння поліпогаймороетмоідотомія? До яких наслідком це призвело?
18) Що стало основною причиною настання тяжких наслідків для хворого ОСОБА_4 невірно встановлений діагноз та обраний курс лікування(проведення операції); вірно встановлений діагноз, але не кваліфіковано (проведення операція)?
19) Яку допомогу в даних умовах після скарг хворого на погіршення стану здоров`я (відсутності зору на лівому оку) після виконання операції , повинен був зробити лікар? Чи повинні були медичні працівники, хто конкретно, постійно спостерігати за хворим після проведення операції з метою своєчасного надання допомоги?
20) Чи обґрунтована наукова методика, що застосовувалася при лікування хворого ОСОБА_4 .?
21) Чи перебуває проведення хірургічної операції - септопластика Двусторонняя полипогаймороєтмоидотомия в причинному зв`язку з пошкодженням зорового нерва лівого очного яблука гр. ОСОБА_4 .?
22) Чи могло неправильне проведення операції септопластика, операції гайморо- етмоїдотомія по Рудакову зправа ,операція поліпотомія носа зправа, операція гаймороетмоїдотомія по Рудакову зліва, поліпотомія носа зліва спричинити за собою втрату зору?
23)Якою є ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих гр. ОСОБА_4 .?
24) Чи є пошкодженням зорового нерва лівого очного яблука гр. ОСОБА_4 підставою для визнання інвалідності.?
Для дослідження експерту за вимогою експертів направити - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 .
Попередити експертів Комунальної установи Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.
Після проведення необхідних досліджень направити висновок експерта до СУ ГУНП в Харківській області для долучення до матеріалів кримінального провадження.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя - ОСОБА_1