У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"20" серпня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Поті, Грузія, громадянина України, з загальною середньою освітою, одруженого, офіційно непрацюючого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, в рамках кримінального проводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007752 від 18 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:
слідчий СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 18 серпня 2018 року, приблизно о 03 год 10 хв, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , перебуваючи у будинку АДРЕСА_3 , з метою вчинення кримінального правопорушення, вступили у злочинну змову направлену на таємне викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 зайшли на 8 поверх вищевказаного будинку та обрали об`єктом свого злочинного посягання квартиру АДРЕСА_4 .

Продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на таємне викрадення чужого майна, поєднані з проникненням у житло, використовуючи заздалегідь підготовлені для вчинення злочину інструменти, а саме: розвідний ключ, викрутки та плоскогубці, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , впевнившись, що їхніми діями ніхто не спостерігає, шляхом зламу замків вхідних дверей, проникли до квартири АДРЕСА_5 , в якій проживає потерпіла ОСОБА_11 та намагались викрасти 167 500 грн.; 1 480 доларів США, що станом на 18 серпня 2018 року згідно курсу НБУ становить 41 277 грн 20 к.; 20 Євро, що станом на 18 серпня 2018 року, згідно курсу НБУ становить 635 грн 40 к.; золоту каблучку, вагою 5,4 г, вартістю 4 860 грн. 00 к.; золоту каблучку, вагою 3,62 г, вартістю 3 258 грн 00 к.; золоту каблучку, вагою 2,62 г, вартістю 2 358 грн 00 к.; золоту сережку, вагою 1,18 грама, вартістю 1062 гривень 00 копійок; золоту сережку, вагою 1,56 г, вартістю 1404 грн 00 к.; золотий ланцюжок, вагою 4,60 г, вартістю 4 140 грн 00 к.; золоту підвіску, вагою 0,48 г, вартістю 432 грн 00 к.

Своїми злочинними діями, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 намагалися завдати потерпілій ОСОБА_11 матеріального збитку на загальну суму 226 926 грн 60 к., що являється шкодою у великих розмірах, однак не вчинили усіх дій, які вважали необхідними для доведення злочину до кінця так, як були затримані працівниками поліції.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжких злочинів, за яке передбачене покарання до 8 років позбавлення волі, тому існують ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, впливу на потерпілого та свідків, а також може вчинити інші правопорушення. Менш суворий запобіжний захід не зможе запобігти вище зазначеним ризикам. Крім цього, зважаючи на те, що вартість майна, на яке посягали підозрювані значно перевищує максимальний розмір застави, встановлений п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, тому даний випадок вважає виключний, у зв`язку із чим просить визначити розмір застави, що становить 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання з тих підстав, що підозра є необґрунтованою, оскільки при затриманні підозрюваного ОСОБА_12 при ньому не було вилучено викрадених речей, згідно витягу з ЄРДР вказано, що невстановлені слідством особи в період часу з 01 до 03 год проникли до квартири, а його підзахисного було затримано о 03 год 45 хв. Також не належними доказами підтверджується сума викраденого майна, оскільки довідка про вартість отримана в ломбарді станом на червень 2018 року та проведено юридичною особою, яка не уповноважена здійснювати оцінку вартості майна. Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то вони також є необґрунтованими, оскільки у підозрюваного є постійне місце проживання, він одружений, позитивно характеризується, крім того, потерпіла написала заяву в якій підтвердила факт відшкодування їй матеріальної та моральної шкоди. Також звернув увагу на те, що йому як захиснику не було вручено клопотання про застосування запобіжного заходу відносно його підзахисного. Просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування до ОСОБА_13 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_10 повністю підтримав свого захисника.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом, 18 серпня 2018 року відомості про вчинення злочину було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0007752.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

Щодо тверджень захисника ОСОБА_4 про те, що до матеріалів клопотання не долучено його розписку про отримання клопотання, тому дана обставина свідчить про те, що йому як захиснику не вручено зазначене клопотання, то варто зазначити таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 184 КПК України до клопотання додаються, зокрема, підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.
Враховуючи вище викладене, Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено долучення до матеріалів клопотання підтвердження того, що захиснику надано копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу до підозрюваного.
18 серпня 2018 року о 03 год 45 хв ОСОБА_12 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

20 серпня 2018 року ОСОБА_14 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені в клопотанні та містяться у долучених до клопотання документах, зокрема: протоколі прийняття заяви про вчинене правопорушення від 18.08.2018, протоколі допиту потерпілої ОСОБА_11 , протоколах допиту свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та інших матеріалів кримінального провадження у своїй сукупності.
Твердження захисту про відсутність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_12 через те, що докази, на її посилається обвинувачення є суперечливі, слідчий суддя вважає безпідставним виходячи з такого.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v United Kingdom), 12244/86; 12245/86; 12383/86, від 30 серпня 1990 року, п.32, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» (Murray v United Kingdom), 14310/88 від 28 жовтня 1994 року. Будь-яка стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотання слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_12 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.
Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою розслідування кримінальної справи на підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або розвіяти підозру.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він раніше не судимий, офіційно орендує квартиру в м. Києві, позитивно характеризується, одружений, а також той факт, що викрадені грошові кошти та речі були відразу повернуті потерпілій і, відповідно до заяви, відшкодовано також і моральну шкоду.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
На момент розгляду даного клопотання доказів про те, що за час проведення досудового розслідування підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав якимось чином кримінальному провадженню, впливав на свідків слідчому судді прокурором надано не було.
Таким чином, слідчий суддя не бере до уваги доводи сторони обвинувачення щодо обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки на доведення даної позиції клопотання містить єдине зазначення, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, що безумовно не може свідчити про доведеність даного факту.
Крім того, прокурором не наведено жодних доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, ОСОБА_10 буде ухилятись від слідства та суду.
Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) 40107/02 , щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, вчинити інше кримінальне правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці, оскільки такий запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ОСОБА_20 покладених процесуальних обов`язків.
Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст.ст. 176-178, 182-184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
в задоволенні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 21 год 00 хв до 07 год 00 хв наступного дня до 20 жовтня 2018 року, за адресою: АДРЕСА_2 та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого та суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.

ОСОБА_12 зобов`язаний невідкладно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_12 строком до 20 жовтня 2018 року включно, такі обов`язки:

1) не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
3) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України, в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_14 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 09 год 00 хв 23 серпня 2018 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1