печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у міста Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді надійшло вказане клопотання прокурора, про накладення арешту на обладнання для виробництва молочної продукції змішувач шнековий, належний ТОВ «Норма Трейдинг» () , позбавити права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном та передати . обладнання для виробництва молочної продукції змішувач шнековий, належний ТОВ «Норма Трейдинг» () - ТОВ «Норма Трейдинг» ().

Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що СВ Печерського УП ГУ НП у місті Києві здійснюється досудове розслідування, а Київською місцевою прокуратурою №6 процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000168 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 206-2 КК України.

В судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд вказаного провадження у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, що не з`явилися, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши матеріали надані в його обґрунтування, приходить до наступного висновку.

Прокурор у своєму клопотанні вказує, що в ході досудового розслідування серед іншого встановлено, що до Печерського УП УГНП України в м. Києві надійшла заява ТОВ «Норма Трейдинг» Код ЄДРПОУ (39432000), в особі директора ОСОБА_4 .

Згідно вказаної заяви директор компанії ТОВ «Норма-Трейдинг» ОСОБА_4 13 червня 2018 року уклала договір про спільну діяльність з ТОВ «РА-2» в особі директора ОСОБА_5 , згідно цього договору було передано обладнання для виробництва молочної продукції змішувач шнековий 1 штука для ведення спільної підприємницької діяльності, вартістю 2096000 грн. (два мільйони дев`яносто шість тисяч) грн.

Того ж дня вказане обладнання було передане на підприємство ТОВ «РА-2» за адресою Харківська область, Краснокутський район, село Рябоконєве, вулиця Яблунєва, 7., про що був підписаний відповідний акт прийому-передачі обладнання.

13.07.2018 року директор ТОВ «РА-2» ОСОБА_5 повідомив директору ТОВ «Норма Трейдинг» ОСОБА_4 , що 13.07.2018 невідомі особи проникли на територію підприємства та вигнали всіх присутніх на підприємстві осіб за територію підприємства.

14.07.2018 року ОСОБА_4 зробила спробу перевірити наявність власного обладнання, але на територію підприємства ТОВ «РА 2» невідомі їй особи перевірити наявність обладнання заборонили та в усній формі повідомили, що підприємство ТОВ «РА 2» зараз належить ОСОБА_6 , який зі своїм спільником ОСОБА_7 заволоділи цим підприємством та усім майном, що там знаходиться. Надати контакти ОСОБА_6 та ОСОБА_7 також відмовились.

ОСОБА_4 повідомила зазначеним особам, що на території підприємства ТОВ «Ра 2» наявне належне їй майно, а саме обладнання для виробництва молочної продукції змішувач шнековий, вартістю 2096000 грн. (два мільйони дев`яносто шість тисяч)грн., який переданий на вказане підприємства згідно договору про спільну діяльність, який вона також разом із актом прийому передачі показала згадуваним особам. Крім цього, ОСОБА_4 попросила повернути належне їй майно, оскільки договір про спільну діяльність укладений з ОСОБА_5 , а не з ОСОБА_6 чи ОСОБА_7 . Однак їй в грубій формі було відмовлено, при цьому їй сказали, що належне їй майно ніхто повертати не бути, оскільки воно перейшло у власність ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які є власниками в тому числі Малороганського, Нововодолажського та Кегічевського молокозаводів. А оскільки вони не бажають на території Харківської області мати будь яких конкурентів, тому майно повертати не будуть.

ТОВ «Норма Трейдинг» визнано потерпілим та цивільним позивачем в даному кримінальному провадженні.

Постановою прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 від 06.08.2018 обладнання для виробництва молочної продукції змішувач шнековий, належний ТОВ «Норма Трейдинг» визнано речовим доказом.

Таким чином, обладнання для виробництва молочної продукції змішувач шнековий, належний ТОВ «Норма Трейдинг» є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 206-2 КК України, відомості про яке внесено до ЄРДР та повністю підпадає під критерії, визначені ст. 98 КПК України.

Зважаючи на спосіб вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР, існує реальна загроза приховування та відчуження означеного майна, метою арешту вказаного майна є його збереження, що відповідає вимогам ст. 98, п. 1 ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном може бути застосована лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання прокурора про арешт вказаного майна, яке не було тимчасово вилучене, необхідно розглядати без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна, їх захисників, представників чи законних представників, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовано, дійшов до висновку про те, що зазначене в клопотанні прокурора майно, на яке він просить накласти арешт, з метою збереження речових доказів є доцільним, а отже, клопотання підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 36, 98, 131, 132, 170, 172, 173 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на обладнання для виробництва молочної продукції змішувач шнековий, належний ТОВ «Норма Трейдинг» () та позбавити права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Передати обладнання для виробництва молочної продукції змішувач шнековий, який на праві власності належить ТОВ «Норма Трейдинг» () ТОВ ТОВ «Норма Трейдинг» () на зберігання.

Роз`яснити власникам майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду міста Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1