Провадження № 1-кп/761/1909/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2018 року

Шевченківський районний суд м. Києва у складі :

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю :

прокурора ОСОБА_5 ,

представників потерпілої адвоката ОСОБА_6 ,адвоката ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

обвинувачених ОСОБА_11 , ОСОБА_12

провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Києві підготовче судове засідання в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001063 від 29 січня 2018 року відносно

ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

-обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.7 ч.2 ст.115 КК України,

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт. Дашів Іллінецького району Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

-обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України,

ВСТАНОВИВ :

До Шевченківського районного суду м. Києва 27 липня 2018 року надійшов обвинувальний акт з додатками щодо ОСОБА_12 , якому висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.7 ч.2 ст. 115 КК України , ОСОБА_11 ,якому висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

У підготовчому судовому засіданні при з`ясуванні думки учасників судового провадження у відповідності до вимог ст. 314 КПК України, прокурор просив призначити судовий розгляд кримінального провадження, вважаючи, що по справі дотримані всі норми КПК України, підстав для закриття кримінального провадження чи повернення обвинувального акту прокурору не вбачається.

Крім того,прокурором заявлено клопотання про зміну відносно обвинуваченого ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді покладених процесуальних обов`язків,передбачених ч.5 ст.194 КК України на тримання під вартою,без визначення розміру застави,посилаючись на те,що на даний час встановлені нові підстави в ході проведення слідчих дій,які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді покладених процесуальних обов`язків на підозрюваного ОСОБА_12 та які існували під час попереднього рішення про застосування запобіжного заходу,але про які слідчий та прокурор на той час не знали і не могли знати. Зазначає,що ОСОБА_12 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я із застосуванням насильства,за який передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі,після вчинення злочину з місця вчинення злочину зник ,вживав заходи, спрямовані на ухилення від кримінальної відповідальності,що свідчить про наявність ризику того,що обвинувачений може ухилитися від суду. У ході виконання слідчих дій ОСОБА_12 отримав ряд копій документів,котрі надали йому можливість фізично та психологічно впливати на свідків,потерпілого,що може призвести до зміни показань вже допитаних осіб та відмови давати показання встановленими у ході досудового розслідування очевидців події злочину, свідчить про наявність ризику обвинуваченим ОСОБА_12 незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні.

Представники потерпілої ОСОБА_13 - адвокат ОСОБА_6 ,адвокат ОСОБА_14 підтримали думку прокурора щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту,також підтримали клопотання прокурора про зміну обвинуваченому ОСОБА_12 запобіжного заходу.

Захисники ОСОБА_9 , ОСОБА_8 ,обвинувачений ОСОБА_12 заперечували проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, просили повернути обвинувальний акт прокурору з підстав його невідповідності вимогам ст. 291 КПК України. Вказали на те, що в обвинувальному акті не конкретно викладено фактичні обставини кримінального правопорушення та неконкретне формулювання обвинувачення. Також зазначають про те, що в порушення вимог ст.384 КПК України прокурором обвинуваченому ОСОБА_12 ,який обвинувачується у вчиненні злочину,за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, не роз`яснювалось про можливість,особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних ,не додані такі письмові роз`яснення прокурора до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування,які передані до суду .

Також захисники просили відмовити у задоволенні клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_12 з покладених процесуальних обов`язків,передбачених ч.5 ст.194 КК України на тримання під вартою,посилаючись на те,що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 31 січня 2018 року відносно підозрюваного ОСОБА_12 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено розмір застави ,що складає 123340 гривень ,покладено обов`язки,передбачені ч.5 ст.194 КК України у випадку внесення застави.1 лютого 2018 року заставодавцем внесено заставу відносно ОСОБА_12 у розмірі 123340 грн. та останній у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави,звільнений з-під варти. Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 27 червня 2018 року відносно ОСОБА_12 продовжено обов`язки,передбачені ч.5 ст.194 КК України до 24 серпня 2018 року. Вважають клопотання прокурора щодо зміни запобіжного заходу таким,що не відповідає кримінально-процесуальному законодавству України та є необґрунтованим, оскільки ст.176 КПК України не передбачає такого запобіжного заходу як покладення процесуальних обов`язків,передбачених ст.194 КК України. У зв`язку із внесенням застави,відносно обвинуваченого ОСОБА_12 з 1 лютого 2018 року діє запобіжний захід у вигляді застави ,у якому слідчим суддею продовжено строк покладених на нього обов`язків,передбачених ч.5 ст.194 КК України до 24 серпня 2018 року,які ОСОБА_12 виконуються у повному обсязі та не порушуються. Крім того,прокурором до клопотання про зміну запобіжного заходу не надано суду як ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,так і ухвали слідчого судді про продовження обов`язків ,передбачених ч.5 ст.194 КК України,копій матеріалів ,якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_12 зазначив,що прокурором йому не роз`яснювалось щодо можливості,особливостей та правових наслідків розгляду кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Обвинувачений ОСОБА_12 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу з підстав ,зазначених його захисниками ОСОБА_9 , ОСОБА_8 .

Обвинувачений ОСОБА_11 ,захисник ОСОБА_10 заперечували проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, просили повернути його прокурору з підстав його невідповідності вимогам ст. 291 КПК України,які зазначили захисники

ОСОБА_9 , ОСОБА_8 .Також заперечували проти задоволення клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_12 .

Обвинуваченим ОСОБА_12 під час підготовчого судового засідання клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього судом присяжних не заявлено.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з п. 3 ч.3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування прокурору, якщо вони не відповідають вимогам КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.

Відповідно до положень ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватись вимоги Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимоги інших актів законодавства.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Зазначена норма імплементована у національне законодавство України й міститься у статті 21 КПК України.

Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені нормою статті 31 КПК України. Залежно від ступеня тяжкості злочину та (або) виду суб`єкта злочину провадження у суді першої інстанції здійснюється: професійним суддею одноособово, колегіально судом у складі трьох суддів, судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.

Правова природа інституту суду присяжних суттєво відрізняється від інших двох складів суду. Такий висновок підтверджується наступними чинниками:

а) віднесенням провадження в суді присяжних до особливого порядку провадження в суді першої інстанції (параграф 2 глави 30 Розділу IV КПК);

б) спеціальним порядком формування суду присяжних;

в) наділенням присяжних при відправленні правосуддя широким колом прав.

У зв`язку із наведеним закономірним виглядає те, що саме до компетенції суду присяжних законодавець відніс розгляд особливо тяжких злочинів, за які передбачено найбільш суворий вид покарання довічне позбавлення волі, а також встановив інший, відмінний від загального, порядок роз`яснення обвинуваченому права на суд присяжних.

Так, статтею 384 КПК України визначено, що прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. При цьому письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду. Суд також зобов`язаний роз`яснити право на розгляд справи судом присяжних під час підготовчого судового засідання та у разі, якщо обвинувачений заявить таке клопотання, призначити кримінальне провадження до розгляду саме таким складом суду.

Інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього судом присяжних ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки у такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим.

Так,згідно обвинувального акту ОСОБА_12 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого п.7 ч.2 ст.115 КК України,санкція якого передбачає покарання,у тому числі у виді довічного позбавлення волі.

Як вбачається з обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, до нього не долучено письмового роз`яснення прокурора обвинуваченому ОСОБА_12 про можливість розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та про особливості такого розгляду.

Невиконання прокурором вимог ст.384 КПК України,в силу вимог п.3 ч.3 ст.291 КПК України,є підставою для повернення обвинувального акта прокурору.

Доводи захисників щодо невідповідності обвинувального акту вимогам п.5 ч.2 ст. 291 КПК України не підлягають задоволенню, оскільки в обвинувальному акті щодо ОСОБА_12 , ОСОБА_11 викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, зазначена правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і частини статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення із зазначенням часу, місця, способу, форми вини, мотивів і мети вчинення кримінального правопорушення, наслідків, а також інших обставин, які підлягають обов`язковому доказуванню в кримінальному провадженні.

Таким чином, обвинувальний акт в кримінальному провадженні щодо ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого п.7 ч.2 ст. 115 КК України , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч.4 ст. 296 КК України не відповідає вимогам п.3 ч.3 ст.291,ст.384 КПК України , оскільки до обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування не додано письмового роз`яснення прокурора обвинуваченому ОСОБА_12 про можливість розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та про особливості такого розгляду.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про неможливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту щодо ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого п.7 ч.2 ст. 115 КК України , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, вважає, що вказаний обвинувальний акт не відповідає вимогам кримінального процесуального закону, в зв`язку з чим підлягає поверненню прокурору.

Щодо клопотання прокурора про зміну відносно обвинуваченого ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді покладених процесуальних обов`язків,передбачених ч.5 ст.194 КК України на тримання під вартою,без визначення розміру застави, суд вважає його таким, що не підлягає задоволенню,з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати,змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження,у тому числі запобіжний захід ,обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил,передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Статті 184,200 КПК України передбачають,що до клопотання прокурора додаються, зокрема,копії матеріалів ,якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Проте прокурором ,в обґрунтування клопотання,до клопотання про зміну запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_12 не додано будь-яких документів,матеріалів в обґрунтування клопотання,в тому числі і копії ухвали слідчого судді ,яким застосовано або продовжено запобіжний захід щодо ОСОБА_12 ,у зв`язку з чим суд позбавлений можливості пересвідчитися у наявності або відсутності підстав для вирішення питання щодо зміни обвинуваченому запобіжного заходу.

Не надані відповідні документи,матеріали в обґрунтування клопотання про зміну запобіжного заходу прокурором і в судовому засіданні на вимогу суду.

Крім того,ч.1 ст.176 КП К України передбачає,що запобіжними заходами є : особисте зобов`язання,особиста порука,застава,домашній арешт,тримання під вартою.

Частиною 5 ст.194 КПК України передбачено,що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу,не пов`язаного з триманням під вартою,прокурор доведе наявність всіх підстав ,передбачених ч.11 цієї статті,слідчий суддя,суд застосовує відповідний запобіжний захід,зобов`язує підозрюваного,обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або іншого визначеного органу державної влади,а також виконувати один або кілька обов`язків,необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Проте,прокурором у клопотанні ставиться питання щодо зміни запобіжного заходу,який не є таким у розумінні ч.1 ст.176 КПК України.

Враховуючи вищевикладене,суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу.

Керуючись ст. ст. 184, 314 ,315 КПК України, суд

УХВАЛИВ :

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001063 від 29 січня 2018 року,відносно ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.7 ч.2 ст.115 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України - повернути прокурору Київської місцевої прокуратури №10.

У задоволенні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Шевченківський районний суд міста Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Судді:

________________ _______________ _______________

ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2