Справа № 496/6033/15-к
Провадження № 1-кс/496/1560/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2018 року Біляївський районний суд Одеської областів складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
за участю: прокурора - ОСОБА_3
захисника - ОСОБА_4 ,
обвинуваченої - ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка заяву прокурора ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_6 по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307, ч.1 ст. 318 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_6 знаходиться вказане кримінальне провадження.
14.09.2018 року прокурор ОСОБА_3 подала заяву про відвід судді ОСОБА_6 . При цьому посилається на те, що суддею не розглянуто клопотання прокурора про повернення обвинувального акту; порушено порядок процедури судового розгляду, оскільки він розглянув клопотання сторони захисту замість визначення порядку дослідження доказів та розгляду клопотання сторони обвинувачення.
В судове засідання суддя ОСОБА_6 не з`явився, про час розгляду заяви був повідомлений.
В судовому засіданні прокурор підтримав свою заяву, на її задоволенні наполягає.
Захисник обвинуваченої та обвинувачена в судовому засіданні заперечували проти задоволення заяви.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного:
Прокурор посилається на положення п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України, яка передбачає, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Згідно положень ст. 321 КПК України, головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження, а також вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.
З матеріалів справи вбачається, що вказане кримінальне провадження знаходиться на стадії судового розгляду, в ході якого під головуванням судді ОСОБА_6 було розглянуто ряд клопотань та прийняті відповідні процесуальні рішення.
Слід зазначити, що VII Конгрес ООН по запобіганню злочинності і поводженню з правопорушниками 1985 р. схвалив Основні принципи незалежності судових органів, де проголошується, що незалежність судових органів гарантується державою і закріплюється в Конституції або законах країни; судові органи вирішують передані їм справи неупереджено, на підставі фактів і відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонукання, тиску, погроз або втручання прямого чи непрямого з будь-якого боку і з будь-яких причин; незалежність судових органів дає їм право і вимагає від них забезпечення справедливого ведення судового розгляду і додержання прав сторін. Незалежність судів та підкорення їх лише закону забезпечується організаційними та процесуальними гарантіями. Практика Європейського суду з прав людини в першу чергу виходить з презумпції незалежності судів. Незалежність розуміється як здатність суду розглядати справу та ухвалювати рішення, не перебуваючи при цьому у будь-якій залежності від волі сторін чи органів державної влади.
Суд також констатує, що незгода з рішеннями суду сама по собі не може вказувати на наявність в діях судді упередженості, позаяк кожне рішення суду, зокрема і процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, тобто оцінка процесуальним діям судді може даватись тільки судами апеляційної чи касаційної інстанції, і не може даватись будь-якими органами, їх посадовими особами, організаціями, підприємствами і установами, громадянами тощо (Рішення КСУ № 2-рп/2011). Будь-яких фактів, які б свідчили про надання суддею ОСОБА_6 явної для стороннього спостерігача переваги однієї зі сторін процесу, суду не надано.
Таким чином, посилання в заяві про відвід на необ`єктивність та упередженість судді є суб`єктивною оцінкою дій судді стороною обвинувачення, відтак, підстав відводу судді ОСОБА_6 за п.5 ч.1 ст.75 КПК України не встановлено.
Керуючись ст.ст. 35,75 КПК Украины, суд

УХВАЛИВ:

Заяву прокурора ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_6 по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307, ч.1 ст. 318 КК України - залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Біляївського районного суду
Одеської області ОСОБА_1