Справа № 152/674/18
УХВАЛА
іменем України

15 травня 2018 року м. Шаргород

Слідчий суддя Шаргородського

районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна,

встановив:

14.05.2018 року ст. слідчий СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області за погодженням з прокурором Жмеринської місцевої прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Шаргородського районного суду з клопотанням про арешт майна, яке надійшло до суду 14.05.2018 року, в якому просить накласти арешт на дві упаковки від використаних піротехнічних виробів салютів, які за допомогою клейкої стрічки приєднані (примотані) до каменів, а також дрібних частин піротехнічних виробів салютів.

Клопотання мотивує тим, що ним розглядаються матеріали кримінального провадження №0000111 від 11.05.2018 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.296 КК України, в ході розгляду яких встановлено, що 11.05.2018 року надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що невідома особа з хуліганських мотивів, прив`язавши до каміння піротехнічні вироби салюти, пошкодила вікно її квартири, а салют, вистріливши, здійснив задимлення у квартирі.

Також, слідчий зазначає, що в ході огляду місця події квартири, з письмового дозволу власника квартири ОСОБА_5 , в будинку виявлено та вилучено до Шаргородського ВП для подальшого направлення на експертизи: дві упаковки від використаних піротехнічних виробів салютів, які за допомогою клейкої стрічки примотані до каміння, а також дрібних частин піротехнічних виробів салютів.

Всі вказані речі можуть містити сліди злочину або бути знаряддям злочину, у зв`язку із чим необхідно провести ряд експертиз, тому виникла необхідність у накладенні арешту на це майно, яке на теперішній час зберігається у Шаргородського ВП, оскільки визнано речовими доказами.

У судове засідання ст. слідчий СВ Шаргородського ВП ОСОБА_6 не прибув, про місце та час його розгляду повідомлений належним чином (а.п.15).
При цьому, ст. слідчий ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутності, оскільки не може прибути через зайнятість на роботі, клопотання підтримує у повному обсязі (а.п.16).
Представник Шаргородського ВП, на зберіганні якого на теперішній час перебувають речі, в судовий розгляд не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином (а.п.15).

Частиною 1 ст.172 КПК України передбачено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Отже, слідчий суддя вважає, що відсутні перешкоди для розгляду клопотання.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження за клопотанням слідчого, прийшов до наступного висновку.

Згідно із ч.ч.1-3 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку… Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів… У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу… Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч.2 ст.173 КПК України).

З витягу з кримінального провадження №0000111 вбачається, що 11.05.2018 року надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що невідома особа з хуліганських спонукань, прив`язавши до каменів піротехнічні вироби салюти, пошкодила вікно її будинку, а салют здійснив задимлення у будинку, кваліфікація злочину ч.1 ст.296 КК України (а.п.1).

Особа, повідомлена про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.296 КК України відсутня (а.п.1).

Вище зазначені обставини також підтверджені рапортом помічника оперативного чергового Шаргородського ВП від 11.05.2018 року, з якого вбачається, що надійшло повідомлення зі служби 102 від ОСОБА_5 про те, що невідомі особи, пошкодивши вікно будинку, кинули камінь, до якого був прив`язаний піротехнічний виріб (салют), який димить в коридорі будинку (а.п.2); протоколом допиту потерпілої ОСОБА_5 від 11.05.2018 року, з якого вбачається, що піротехнічний виріб, який був прив`язаний разом із каменем, пошкодив вікно будинку, а вистріливши, продовжував диміти і тліти в будинку (а.п.6).

З протоколу огляду місця події від 11.05.2018 року вбачається, що місцем огляду є квартира за АДРЕСА_1 (а.п.4-5) та належить ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину (а.п.8-9).

Огляд слідчим житла, належного ОСОБА_5 , проводився на підставі повідомлення останньої про злочин та був пов`язаний із безпосереднім рятуванням майна, оскільки з протоколу допиту ОСОБА_5 вбачається, що піротехнічний виріб, вистріливши у будинку, спричинив задимлення та продовжує тліти.

Крім того, огляд в квартирі проводився з дозволу власника квартири ОСОБА_5 (а.п.3).

В житловому будинку виявлено та вилучено такі предмети: дві упаковки від піротехнічних виробів салютів, які за допомогою клейкої стрічки примотані до каменів, а також дрібні частини піротехнічних виробів салютів (а.п.4-5).

Відповідно до постанови від 11.05.2018 року дві упаковки від піротехнічних салютів, які за допомогою клейкої стрічки примотані до каміння, а також частини піротехнічних салютів визнано речовими доказами та залишено на зберігання в кімнаті зберігання речових доказів Шаргородського ВП. (а.п.10).

Таким чином, в матеріалах кримінального провадження наявні належні та допустимі докази того, що наявні підстави для арешту майна: двох упаковок від піротехнічних виробів салютів, які за допомогою клейкої стрічки прикріплені (примотані) до каменів, а також дрібних частин піротехнічних виробів салютів, зокрема, такі, що вказують на те, що вони можуть бути пристосовані для вчинення злочину, можуть бути знаряддями злочину або зберегли на собі його сліди чи містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту, чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що відповідає положенням ст.98 КПК України.

З висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 року (остаточне 17.06.2011 року), зокрема, в пункті 45, вбачається, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (…). Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (…)».

Відповідно до вимог ч.5 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

З огляду на вище проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на металеві ножиці з пластмасовим руків`ям, металевий молоток з дерев`яним руків`ям, поліпропіленову упаковку зеленого кольору, так як наявна розумна підозра вважати, що ці речі є доказом злочину і містять слідову інформацію про злочин, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що клопотання старшого слідчого ОСОБА_3 про арешт означеного майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання старшого слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт для забезпечення збереження речових доказів шляхом заборони користування, розпорядження майном, крім направлення для проведення експертиз, на: дві упаковки від піротехнічних виробів салютів, які за допомогою клейкої стрічки прикріплені (примотані) до каменів, а також дрібні частини піротехнічних виробів салютів, які вилучені під час огляду місця події 11.05.2018 року із квартири за АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню старшим слідчим СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Копія ухвали надсилається слідчому, прокурору, підозрюваному, обвинуваченому, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст.174 КПК України.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Вінницької області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Шаргородського районного суду
Вінницької області ОСОБА_1