УХВАЛА

25 червня 2018 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області
в особі слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Рівненській області підполковника поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СУ ГУНП в Рівненській області підполковник поліції ОСОБА_4 звернулась до суду з вказаним клопотанням, погодженим прокурором прокуратури Рівненської області про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .
У клопотанні зазначається, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000416 від 21.06.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.06.2018р. до СУ ГУНП в Рівненській області надійшли матеріали Рівненського Управління ДВБ НП України, в яких наявні відомості про те, що громадянин ОСОБА_7 пропонує неправомірну вигоду службовій особі «К», яка займає відповідальне становище.

24.06.2018р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Зокрема встановлено, що 21.06.2018р. ОСОБА_5 запропонував та 23.06.2018р. надав неправомірну вигоду заступнику начальника Сарненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області начальнику сектору кримінальної поліції ОСОБА_8 у вигляді грошових коштів в розмірі 300 доларів США за не вчинення дій з використанням свого службового становища.

Інкримінований ОСОБА_5 злочин, відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України класифікується як тяжкий, за який передбачене основне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої та ін. спеціальною конфіскацією.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення даного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: показаннями свідків, протоколом огляду місця події, та іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності.

Метою застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання ним покладених процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; чинити інше кримінальне правопорушення.

Викладені обставини дають підстави вважати, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування, тому стосовно підозрюваного ОСОБА_5 необхідним є обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор та слідчий повністю підтримали клопотання щодо обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний та його захисник заперечили проти задоволення клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Крім того вказали, що підозра необгрунтована, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України немає, саме клопотання ніяким доказами необгрунтоване.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, допитавши свідка, дослідивши представлені матеріали клопотання, які не містять в собі жодних даних які б доводили обставини, що свідчили про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків передбачених ст. 177 КПК України і на які вказує слідчий, прокурор та недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для забезпечення ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000416 від 21.06.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

24.06.2018р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Так, відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Однак на думку слідчого судді, слідчим та прокурором в судовому засіданні не обґрунтовано наявність в діях та поведінці ОСОБА_5 достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків передбачених ст. 177 КПК України.
Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до якого, зокрема, відноситься: верховенство права.
Згідно ч. 2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Узагальнююче визначення «обґрунтованість підозри» у вчиненні кримінального правопорушення, доведення якої, як одного з трьох обов`язкових елементів, визначених КПК України для можливості взагалі обрання запобіжного заходу, покладено на прокурора, сформульовано у правових позиціях Європейського суду з прав людини.
У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року вказано, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. ЄСПЛ в даному рішенні наголошує, що вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою.
Крім того, як зазначено у матеріалі ВССУ від 11.07.2016р. «захист прав людини у кримінальному провадженні: доказування та докази», передумовою для подання клопотання стороною обвинувачення про застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри про те, що особа вчинила кримінальне правопорушення. Слідчий, прокурор зобов`язані з належним обґрунтуванням викласти обставини, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.
Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях зазначив, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню, знищення, сховати або спотворити річ, яка має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, ризик незаконного впливу на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення є недостатньою для обґрунтування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини, у справі «Бойченко проти Молдови» №41088/05, рішення від 11 липня 2006 року «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватись від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу».
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
Слідчим та прокурором також не надано жодних документів які б, підтверджували твердження того, що перебуваючи на волі, ОСОБА_5 буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Як встановлено в ході судового розгляду, свідки по даному кримінальному провадженні допитані, а отже немає підстав незаконно на них впливати, і слідчим не надано жодних доказів щодо впливу на свідків-працівників поліції зі сторони підозрюваного.Також суду не надано доказів стосовно вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушеннь. Що стосується ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, то суд вважає, що вказаний ризик також безпідставний, оскільки немає жодних переконливих доказів, що підозрюваний можу ухилитися від слідства та суду.
В судовому засіданні також встановлено, що підозрюваний має постійне місце проживання, де проживає в цивільному шлюбі з ОСОБА_9 , має на утриманні від першої дружини двох неповнолітніх детей, раніше не судимий, займається суспільно-корисливою працею. Таким чином, підозрюваний має стійкі соціальні звязки по місцю проживанню. Інших вагомих ризиків, для обрання самого тяжкого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчим не наведено.
Про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, визначених слідчим у клопотанні, прокурором при його розгляді не доведено.
Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, його стан здоров`я, наявність постійного місця проживання, слідчий суддя вважає, що у відповідності до ч.4 ст. 194 КПК України, щодо підозрюваного слід обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Оскільки саме цей запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово.
Окрім цього, застосовуючи, щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього обовязки відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України.
На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Рівненській області підполковника поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_2 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Заборонити ОСОБА_5 цілодобово залишати житло, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати на виконання СУ ГУНП в Рівненській області.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обовязки:
-прибувати за викликом до слідчого, прокурора та суду,
-не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого;
-повідомляти слідчого про зміну свого місця проживання;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їезд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити на два місяці, тобто до 24 серпня 2018 року.
Встановити строк дії ухвали терміном на два місяці з моменту постановлення ухвали, а саме до 24 серпня 2018 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення, а підозрюваний ОСОБА_5 негайно доставляється до місця проживання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Рівненської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1