УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2018 року Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши заяву представника ТОВ «Українська металургійна компанія.» про відвід слідчого судді ОСОБА_4 ,

У С Т А Н О В И В:

В ході судового провадження в Шевченківському районному суді м. Києва слідчому судді ОСОБА_4 , якою здійснюється розгляд клопотання представника ТОВ "Компанія з управління активами "Будівельні проекти" про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001043, заявлено відвід представником ТОВ «Українська металургійна компанія.».

Як зазначає заявник, слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 розглядається клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Будівельні проекти" (далі по тексту - TOB "КУЛ "Будівельні проекти") про скасування арешту на нерухоме майно (справа №761/21729/18), накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 20.04.2018 у справі №752/19045/17 (провадження №1-кс/752/3270/18), в рамках кримінального провадження № 0001043.

Далі, відповідно до заяви, ТОВ «Українська металургійна компанія.» вважає за необхідне скористатися своїми законними правами та заявити відвід слідчому судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у справі №761/21729/18, оскільки наявні обставини, що викликають сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 щодо розгляду зазначеного клопотання про скасування арешту майна.

Так, згідно, заяви, враховуючи вимоги Кримінального процесуального кодексу України, роз`яснення, правову позицію Верховного суду, клопотання про скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України, розглядає суд, який постановив відповідне судове рішення про накладення арешту. Таким чином, на думку заявника, клопотання про скасування арешту, накладеного слідчим суддею Голосіївського районного суду міста Києва, має розглядатися саме Голосіївським районним судом м. Києва.

Далі, відповідно до заяви, при отриманні клопотання про скасування арешту, накладеного слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва від 20.04.2018 у справі №752/19045/17, слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 повинна була повернути таке клопотання особі, яка її подала, без розгляду, однак останньою цього не було зроблено, більше того, клопотання одразу було призначено до розгляду.

Відповідно до заяви, зловживання представником TOB "КУА "Будівельні проекти" процесуальними правами, яке полягає в майже одночасній подачі одного й того самого клопотання про скасування арешту до різних судів з метою штучної зміни підсудності, поєднане з діями судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 щодо прийняття цього клопотання до розгляду всупереч правовим позиціям Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Верховного Суду та сталій судовій практиці у подібних справах, зумовлює виникнення сумнівів в неупередженості судді ОСОБА_4 .

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні заяву підтримав та просив її задовольнити.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились.

Вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні на підставі матеріалів заяви, у провадженні слідчого судді ОСОБА_4 перебуває клопотання представника ТОВ "Компанія з управління активами "Будівельні проекти" про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001043 (справа №761/21729/18).

Статті 75, 76 КПК України передбачають чіткий перелік підстав, за яких слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні.

Так, відповідно до положень ст. 75 КПК України, слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Також, у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно вимог ст. 76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.
Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.
Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.
Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.
В той же час, підстав, які вказані в ст.ст. 75, 76 КПК України, в судовому засіданні не встановлено, в тому числі і обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в неупередженостіслідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 в рамках розгляду згаданого клопотання про скасування арешту майна, що, на переконання суду, свідчить про відсутність правових підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_4 .

Що ж стосується доводів заявника в частині упередженості слідчого судді ОСОБА_4 через обставини неповернення клопотання представника ТОВ "Компанія з управління активами "Будівельні проекти" про скасування арешту, то повернення такого клопотання, відповідно до вимог діючого процесуального законодавства, не передбачено, а всі питання щодо обґрунтованості згаданого клопотання, в тому числі в частині можливості розгляду його по суті, на думку суду, мають бути вирішені в судовому засіданні.

При цьому, судом звертається увага на положення абзацу 3 п. 1 постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», де зазначено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її права, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Зважаючи на викладене, доводи заявника щодо наявних, на його думку, сумнівів у неупередженості судді ОСОБА_4 при розгляді клопотання представника ТОВ "Компанія з управління активами "Будівельні проекти" про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001043, є безпідставними.

На підставі викладеного та керуючись ст. 75,76, 80-81, 309 КПК України,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника ТОВ «Українська металургійна компанія.» про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 в рамках розгляду клопотання представника ТОВ "Компанія з управління активами "Будівельні проекти" про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001043 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1