Справа № 405/2537/18

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" квітня 2018 р. м. Кропивницький
Слідчий суддя дослідивши доводи клопотання слідчого, шляхом їх розгляду, на дотримання ним вимог ст. 225 КПК України прийшов до наступних висновків.
Питання допиту свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні регламентовано Главою 20 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб.
При цьому, у відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Тобто, заявник при подачі певного клопотання зобов`язаний довести обставини, на які він посилається, адже, суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом»(рішення ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року), а згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того під час провадження на підставі Конвенції застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).
Як вбачається з клопотання сторона обвинувачення обґрунтовує необхідність допиту тим, що особа подала заяву в якій повідомляє, що ним були надані показання щодо протиправної діяльності ряду осіб, які періодично з метою вимагання грошових коштів приїздять за місцем її проживання з погрозами спричинення тілесних ушкоджень їй та її близьким, а тому планує виїхати на невизначений термін за межі населеного пункту, а можливо і поза межі України, а тому в подальшому це може призвести до унеможливлення допиту свідка в суді або вплине на повноту та достовірність показань, однак зі звернення та представлених матеріалів не можливо установити факт того, які докази вказують на те, що такий тиск є взагалі можливим, а також не надано належних доказів щодо можливого виїзду особи, яку планується допитати, за межі населеного пункту та поза межі України.
Тобто, у супереч ст. 225 КПК України, клопотання не містить обґрунтованих підстав для допиту такої особи з підстав указаних у ньому.
З викладених у клопотанні доводів та долучених матеріалів не встановлено, на даний час, об`єктивних даних, які б вказували, що є наявним існування небезпеки для життя і здоров`я особи, тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.
Крім того, за умови, що у майбутньому, при судовому розгляді даного кримінального провадження, відповідно до норм ст. 352 КПК України, при наявності певних обставин, які загрожуватимуть особі, суд вправі постановити вмотивовану ухвалу про проведення допиту з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонами кримінального провадження можливість ставити питання та слухати відповіді на них.
З огляду на викладене, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення даного клопотання.
Керуючись ст. 225, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_9 Загреба