печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення винесеного за результатами розгляду провадження № 757/47198/18-к за клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах шостого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000054 від 20 січня 2017 року,

В С Т А Н О В И В :

09.10.2018 адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із з заявою про роз`яснення вказаного судового рішення, оскільки воно є незрозумілим та просив роз`яснити порядок його виконання, в частині застосованого основного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та альтернативного у вигляді застави.

У судове засідання учасники розгляду не з`явилися, про місце і час розгляду заяви повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалась фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду заяви слідчим суддею.

Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації учасниками розгляду, їх процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання їх явки не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у відсутність не з`явившихся осіб.

Вивчивши заяву, судове рішення, яке заявник просить роз`яснити, клопотання, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, на особу, що звертається з заявою про роз`яснення рішення покладається обов`язок зазначити, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо.

Роз`яснюючи ухвалу слідчий суддя не вправі змінювати зміст такої ухвали, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених в ухвалі. Вимоги, які пред`являє кримінальний процесуальний закон до змісту ухвали, містяться у статті 372 КПК України.

Тож у вирішенні питання про межі, в яких слідчий суддя вправі діяти, надаючи роз`яснення ухвали, слід виходити з приписів статей 372 КПК України щодо змісту ухвали.

Варто зазначити, що роз`яснення судового рішення, яке на думку певних осіб є незрозумілим, виступає ще одним (крім передбаченого ст. 379 КПК України) способом усунення його недоліків, а щодо передбачених ст. 380 КПК України роз`яснень змісту судового рішення та інших його аспектів, то вони не обумовлені потребою усунення його формальних чи змістових недоліків.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що воно є доступним для сприйняття, дохідливим, таким, що не припускає варіантності свого тлумачення. Суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Він може лише, змінивши форму викладення, більш повно, чітко і зрозуміло навести ті частини рішення, що породжують певні труднощі для однозначного сприйняття.

Відповідно до п. 18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Судовим розглядом встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.10.2018 задоволено частково клопотання та застосувано до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 06 грудня 2018 року, але не більше ніж на строк проведення досудового розслідування кримінального провадження № 0000054 та одночасно визначено запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених частиною п`ятою ст. 194 КПК України, визначений розмір застави, порядок внесення таких коштів та наслідки у випадку не вчинення вказаної дії.

Законодавцем передбачено, а саме ст. 196 КПК України, що в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується. Також, на слідчого суддю покладено обов`язок визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.

При аналізі судового рішення, яке заявник просить роз`яснити, вбачається, що за своїм змістом ухвала слідчого судді є зрозумілою, в ній чітко викладено мотиви прийняття рішення про часткове задоволення вимог та порядок виконання судового рішення, з урахуванням окрім іншого в вказаних вимог, що визначені у ст. 196 КПК України.

Так, заява адвоката йменується як заява про роз`яснення судового рішення (в порядку ст. 380 КПК України), разом з тим, дана заява за своїм змістом та доводами викладеними у ній, містить ознаки апеляційної скарги, оскільки адвокат вдається в аналіз мотивувальної частини ухвали та надає оцінку прийнятому судовому рішенню, що є недопустимим при вирішенні питання про роз`яснення судового рішення, в порядку ст. 380 КПК України.

Таким чином, вбачається намагання сторони захисту у поза процесуальний спосіб оскаржити ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.10.2018 року та змінити її зміст, і розцінюється слідчим суддею, як намагання уникнути виконання судового рішення.

Слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку про безпідставність заявлених вимог та як наслідок у їх задоволенні вважає за необхідне відмовити.

Керуючись ст. ст. 9, 196, 369, 380 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

В задоволені заяви адвоката ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення винесеного за результатами розгляду провадження № 757/47198/18-к за клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах шостого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000054 від 20 січня 2017 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1