печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 червня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 вивчивши клопотання прокурора групи прокурорів Генеральної прокуратури україни ОСОБА_2 про накладення арешту на майно,-

В С Т А Н О В И В :
Прокурор групи прокурорів Генеральної прокуратури України ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно, зокрема на грошові кошти, які знаходяться на рахунку «DAIRY S.A.» із забороною здійснювати видаткові операції по рахунку. Метою вказаного заходу зазначено отримання попереднього дозволу слідчого судді у відповідності до ст. 562 КПК України для подальшого звернення про надання міжнародно-правової допомоги.
Вивчивши подане клопотання слід зазначити наступне. Прокурор звернувшись із клопотанням в рамках кримінального провадження №0000400, вказує на здійснення досудового розслідування за попередньою правовою кваліфікацією за ч. 3 ст.209 КК України, що відповідно до ст. 96-2 КК України передбачає спеціальну конфіскацію. Отже, оскільки кошти які перебувають на рахунку вказаної компанії є незаконно здобутим майном і є достатні підстави вважати, що останнім було відомо про злочинне походження таких коштів, просить розглянути клопотання та задовольнити його.
При цьому дослідженням витягу з ЄРДР кримінального провадження № 0000400 встановлено відсутність здійснення досудового розслідування за ч. 3 ст.209 КК України за обставин які наведені прокурором у клопотанні. Зокрема пов`язуючи перерахування грошових коштів на рахунки вказаної компанії з діяльністю ОСОБА_3 , прокурором не враховано, що із 145 епізодів кримінального провадження жоден з них, в тому числі ті, що розслідуються за ч. 3 ст.209 КК України не стосуються діяльності вказаної особи.
Згідно статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;2) перелік і види майна, що належить арештувати;3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
З урахуванням наведених вище обставин встановлено, що подане клопотання фактично не містить підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна у кримінальному провадженні №0000400, що в свою чергу позбавляє можливості вирішувати подане клопотання у відповідності до ст. 173 КПК України.
Згідно частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
За викладених обставин подане клопотання підлягає поверненню для усунення виявлених недоліків.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-172, 309 КПК України, слідчий суддя.-
У Х В А Л И В :
клопотання прокурора групи прокурорів Генеральної прокуратури України ОСОБА_2 про накладення арешту на майно, повернути прокурору із встановленням строку для усунення виявлених недоліків протягом сімдесяти двох годин з дня отримання матеріалів. Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1