Справа № 755/3200/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"20" грудня 2017 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000137 від 14.02.2013 року, про арешт майна,
в с т а н о в и в:

Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві звернувся до суду із клопотання, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000137 від 14.02.2013 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 364-1, ч. З ст. 190, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 382 КК України, про арешт майна.

З тексту клопотання вбачається, що Кредитна спілка «Профіт центр 2004» заснована 29.04.2004 фізичними особами (членами спілки) на корпоративних засадах з метою задоволення потреб її членів у кредитуванні та надані фінансових послуг за рахунок об`єднаних грошових внесків. Кредитна спілка «Профіт центр 2004» () зареєстрована у Дніпровському районі м. Києва, пр-т. Возз`єднання, 7, офіс 412.

Вид діяльності - надання кредитів. Кредитна спілка має ліцензію на діяльність по залученню внесків (вкладів) членів спілки на депозитні рахунки. Керівником спілки є ОСОБА_4 , яка відповідно до Статуту та чинного законодавства несе персональну відповідальність за виконання покладених на правління завдань.

Під час досудового розслідування встановлено, що Кредитною спілкою «Профіт центр 2004» за період діяльності залучено грошові кошті від членів спілки на загальну суму біля 28 млн. грн. та повернуто депозитні кошти на загальну суму 14 млн. грн., що підтверджується довідкою перевірки окремих питань фінансово - господарської діяльності Кредитної спілки від 22.12.2010, складеної головним контролером-ревізором КРУ у м. Києві ОСОБА_5 .

Крім того, встановлено, що Кредитна спілка «Профіт центр 2004» має заборгованість за договорами кредитування перед приблизно 570 членами на загальну суму приблизно 16 млн. грн. та 13 млн. грн. за договорами вкладів на депозитні рахунки.

Відповідно до Акту про порушення Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України від 17.12.2009 №1646/43/2, комісією проведено перевірку фінансової платоспроможності Кредитної спілки «Профіт центр 2004», за результатами якої встановлено, що Спілкою допущено порушення вимог ст. 5 Закону України «Про кредитні спілки» в частині здійснення діяльності з порушенням вимог законодавства про фінансові послуги, зокрема невиконання Спілкою своїх зобов`язань перед її членами, неповернення внесків у передбачені строки та недотримання принципу рівноправності членів.

Як результат, розпорядженням від 16.06.2011 Державною комісією з регулювання ринків фінансових послуг України виключено Спілку з реєстру

фінансових установ та анульовано ліцензію.

Так, під час досудового розслідування також встановлені факти порушень умов законодавства та Статуту Кредитної спілки «Профіт центр 2004» під час погодження, укладання 4 (чотирьох) договорів кредитування за наступних обставин.

Згідно з Положеннями про фінансові послуги кредитної спілки від 21.06.2004 члени КС мають право укладати два договори кредиту та КС має право надавати кредит без забезпечення, але сумарна кількість таких кредитів не повинна перевищувати 30 % від всієї кількості кредитів.

Крім того, згідно до Закону України «Про кредитні спілки», Статуту Кредитної спілки «Профіт центр 2004» та Положеннями про фінансові послуги кредитної спілки від 21.06.2004 встановлено ліміт кредитування у розмірі 20 % капіталу Спілки, що складається з пайового, резервного, додаткового капіталів та сум нерозподіленого доходу спілки.

Слідством встановлено, що відповідно до Актів позапланової інспекції Кредитної спілки «Профіт центр 2004», складених спеціалістами Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України та Довідкою перевірки окремих питань фінансово-господарської діяльності КС від 22.12.2010, складеної головним контролером-ревізором КРУ у м. Києві ОСОБА_5 , встановлено, що голова КС ОСОБА_4 , порушуючи умови чинного законодавства та Статут Спілки, уклала ряд договорів з перевищенням ліміту кредитування.

Відповідно до Висновку судово-економічної експертизи від 14.06.2016 капітал Кредитної спілки «Профіт центр 2004» за 2006 рік складав 275 732,00 грн. та ліміт на видачу кредиту (20% від капіталу) був у розмірі 55 146,4 грн.

Відповідно до Висновку судово-економічної експертизи від 14.06.2016 капітал Кредитної спілки «Профіт центр 2004» за 2007 рік складав 304 931,00 грн. та ліміт на видачу кредиту (20% від капіталу) був у розмірі 60 986,2 грн.

Однак, голова КС ОСОБА_4 та інші службові особи Спілки, порушуючи умови чинного законодавства та Статут Спілки, уклали договори кредитування (кредитні лінії) на загальну суму 9,9 млн. грн. з перевищенням ліміту кредитування та встановленням зменшеної процентної ставки, а саме:

кредитна лінія від 06.10.2006 у розмірі 3,5 млн. грн. між КС та ОСОБА_6 ; кредитні лінії від 26.10.2006, 16.04.207 у розмірі 1,85 млн. грн. між КС та ОСОБА_7 ;

кредитна лінія від 19,04.2007 у розмірі 2 млн. грн. між КС та ОСОБА_8 ; кредитна лінія від 22.05.2007 у розмірі 3 млн. грн. між КС та ОСОБА_9 .

Відповідно до Висновку судово-економічної експертизи від 14.06.2016, Актів позапланової інспекції Кредитної спілки «Профіт центр 2004», складених спеціалістами Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України та Довідкою перевірки окремих питань фінансово-господарської діяльності КС від 22.12.2010, складеної головним контролером-ревізором КРУ у м. Києві ОСОБА_5 , встановлено, що голова Кредитної спілки «Профіт центр 2004» ОСОБА_4 порушуючи умови чинного законодавства та Статут спілки, уклала ряд договорів з перевищенням ліміту кредитування, внаслідок чого правам та законним інтересам юридичній особі - Кредитній спілці «Профіт центр 2004» та окремих громадян - членам Кредитної спілки «Профіт центр 2004» завдано тяжких наслідків.

Таким чином, у слідства є достатні причини вважати, своїми умисними протиправними діями голова Спілки ОСОБА_4 та інші службові особи Спілки перебуваючи у змові з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 завдали юридичній особі - Кредитній спілці «Профіт центр 2004» та окремим громадянам - членам Кредитної спілки шкоди у особливо великому розмірі.

Викладене вище повністю підтверджується Висновком судово-економічної експертизи від 14.06.2016, Актами позапланової інспекції Кредитної спілки «Профіт центр 2004», складеними спеціалістами Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України та Довідкою перевірки окремих питань фінансово - господарської діяльності КС від 22.12.2010, складеною головним контролером - ревізором КРУ у м. Києві ОСОБА_5 .

Відповідно до Інформаційної довідки ОСОБА_6 на праві власності належить наступне майно: земельна ділянка з кадастровим номером :01:007:0092.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, в якому зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.
Відповідно до ст. 172 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку, про необхідність розгляду клопотання без повідомлення власників майна, оскільки є необхідність забезпечення арешту майна, так як існують ризики відчуження майна до прийняття судом рішення.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПУ України, арешт майна допускається з метою
Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Крім того, відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того, на підставі вимог ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.
Також, у ст.1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).
На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання слідчого про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що мав місце факт вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.365-2 КК України та про необхідність накладення арешту на майно на підставі ч.2 ст.170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, -
у х в а л и в:
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 - задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме:
-земельну ділянку з кадастровим номером :01:007:0092, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , шляхом заборони її відчуження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя