Справа № 761/349/18
Провадження № 1-кс/761/810/2018
У Х В А Л А
Іменем України
12 січня 2018 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в закритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України старшого радника юстиції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000258 від 21.12.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.205 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 10.01.2018 року надійшло вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що під час досудового слідства по кримінальному провадженні встановлено, що група осіб за попередньою змовою з службовими особами банківських установ протягом 2016-2017 років створили та придбали на території України суб`єкти підприємницької діяльності (юридичні особи), які використовувались з метою прикриття їх незаконної діяльності та сприяння легальним платникам податків в привласненні, розтраті майна, заволодінні ним шляхом зловживання службовим становищем, умисному ухиленні від сплати податків шляхом незаконного формування податкового кредиту з ПДВ та валових витрат з податку на прибуток підприємств, що завдало велику матеріальну шкоду державі, чим безпідставно сформували витрати за рахунок відображення неіснуючих фінансово-господарських операцій, чим ухилились від сплати податку на прибуток на суму більше ніж 4 000 000 гривень, що є особливо великим розміром, так як в 5000 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Так, невстановлені слідством особи, з метою ухилення від сплати податків в особливо-великих розмірах під час фінансово-господарської діяльності, використовуючи фіктивні та транзитні підприємства, серед яких ПП «Лакс Компані» (41612375), ПП «Наполіс Плюс» (41632401), ПП «Сандлейс Ко» (41625221), на розрахункові рахунки відкриті в Київське ГРУ ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ (МФО 321842), Ф-Я «Київсіті» ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ (МФО 380775), Столична філія ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ (МФО 380269) надходили безготівкові кошти з призначенням платежу «за ТМЦ, за товар» по неіснуючим договорам та в подальшому обготівковувались через карткові рахунки фізичних осіб.

Відповідно до інформації Держфінмоніторингу операції проведені з використанням розрахункових рахунків ПП «Лакс Компані» (41612375), ПП «Наполіс Плюс» (41632401), ПП «Сандлейс Ко» (41625221) підпадають під критерії визначені ст. 17 ЗУ «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».

У кримінальному провадженні встановлено, що в Столична філія ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ (МФО 380269), юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, відкриті рахунки ПП «Лакс Компані» (41632375) - № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 ; ПП «Сандлейс Ко» (41625221) - № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 .

Грошові кошти у безготівкову вигляді на банківських рахунках ПП «Лакс Компані» (41632375), ПП «Сандлейс Ко» (41625221) в банківській установі відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України, тобто як такі, що використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та є предметом кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України на них може бути накладений арешт, з метою позбавлення, в майбутньому, підозрюваного володіти, користуватися та розпоряджатися ними.

Враховуючи вище наведене, існує загроза зміни, або знищення інформації, яка має істотне значення для швидкого та повного розслідування кримінального провадження, оскільки співробітники банківської установи виступають гарантом таємниці банківського рахунку, операцій, які проводяться по рахунку, збереження відомостей відносно клієнта, а також у захисті посягань, як працівників правоохоронних органів, так і інших сторін, для підтримання своєї репутації перед іншими клієнтами банку, у зв`язку з чим орган досудового розслідування клопоче про розгляд даного клопотання без участі представників ПАТ «КБ «Приватбанк».

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши пояснення прокурора, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України старшого радника юстиції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000258 від 21.12.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.205 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на кошти, які знаходяться на рахунках ПП «Лакс Компані» (41632375) - № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 ; ПП «Сандлейс Ко» (41625221) - № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 в Столичній філії ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ (МФО 380269), юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів, що надходять, а також надати довідку щодо кількості грошових коштів на розрахунковому рахунку на час накладення арешту.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1