Придніпровський районний суд м.Черкаси
УХВАЛА
Номер провадження 1-кс/711/516/18

Справа № 711/1441/18

28 лютого 2018 року

Слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 , за участю: секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001356,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 18.12.2017р. на мисливські рушниці: АТА ARMS Venza №16/D13235 з чохлом; FABARM № НОМЕР_1 , з чохлом; з номером на стволі 16-1012 з чохлом; ТОЗ № НОМЕР_2 з чохлом; Phenoma №14Е6220 з чохлом; № НОМЕР_3 калібру 16мм; шістдесят сім набоїв до зброї; гільза від патрону калібру 9 мм з маркуванням біля капсуля - «12» «LCW»; журнал інструктажу з правил безпеки при проведенні полювання «Черкаське обласне управління лісового та мисливського господарства» Державне підприємство «Черкаське лісове господарство» виданий ОСОБА_3 ; дві ліцензії № 067523 та № 048829 від 30.10.2017 видані ОСОБА_3 , які належать йому на праві приватної власності. В обґрунтування клопотання зазначено, що на теперішній час потреба у застосуванні арешту відпала.

В судове засідання ОСОБА_3 та слідчий не з`явились, проте надали заяви,в яких просили провести судове засідання без їх участі.
Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Досудове розслідування в рамках кримінального провадження здійснюється за обставинами, відповідно до яких 10.12.2017 невідомими особами, в адміністративних межах Будищанської сільської ради Черкаського району Черкаської області, здійснено незаконне полювання на оленів, внаслідок чого було здійснено відстріл трьох плямистих оленів. 10.12.2017 старшим слідчим Черкаського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 проведено огляд місця події в ході якого було виявлено та вилучено, зокрема, мисливські рушниці: АТА ARMS Venza №16/D13235 з чохлом, яка відповідно до дозволу на зброю № НОМЕР_4 виданого 04.07.2017 Дніпровським УП ГУНП у м. Києві належить ОСОБА_5 ; FABARM № FA НОМЕР_5 , з чохлом, яка відповідно до дозволу на зброю № НОМЕР_6 виданого 22.05.2017 УДП ГУНП в Черкаській області належить ОСОБА_6 ; з номером на стволі 16-1012 з чохлом; ТОЗ № НОМЕР_2 з чохлом; Phenoma № НОМЕР_7 з чохлом, яка відповідно до дозволу на зброю № НОМЕР_8 продовженого 01.04.2015 Придніпровським РВ УМВС України в Черкаській області належить ОСОБА_7 ; №1282 калібру 16мм, яка належить ОСОБА_3 ; шістдесят сім набоїв до зброї; гільзу від патрону калібру 9 мм з маркуванням біля капсуля - «12» «LCW»; журнал інструктажу з правил безпеки при проведенні полювання «Черкаське обласне управління лісового та мисливського господарства» Державне підприємство «Черкаське лісове господарство» виданий ОСОБА_3 ; дві ліцензії № 067523 та № 048829 від 30.10.2017 видані ОСОБА_3 , і на які, з метою збереження речових доказів, за клопотанням слідчого ухвалою слідчого судді від 18.12.2017р. накладено арешт.

Надаючи оцінку доводам клопотання зауважую, що одним з принципів кримінального провадження є недоторканність права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (ст.16 КПК).
Згідно ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Правовою підставою для накладення арешту на вилучені під час огляду місця події мисливські рушниці, набої до зброї, журнал інструктажу з правил безпеки при проведенні полювання та дві ліцензії є положення п.1 ч.2 ст.170 КПК, тобто з метою забезпечення збереження речового доказу. Необхідність застосування такого заходу обумовлена потребами досудового розслідування щодо експертного дослідження відшуканих на місці події гільзи та картечі задля ідентифікації зброї, з якої було здійснено постріл в оленів.
Разом з тим, згідно ст.173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати, зокрема, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Зазначені положення закону кореспондуються з положеннями статті 100 КПК, відповідно до якої речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю (ч.1 ст.100 КПК), а відповідно до п.1 ч.6 ст.100 КПК речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.
В судовому засіданні встановлено, що вилучені під час огляду місця події речі у вигляді рушниць відповідають критеріям речового доказу, проте відсутність можливості проведення експертного дослідження відшуканих на місці події гільз та картечі для ідентифікації рушниці, з якої було здійснено постріл, фактично унеможливлює використання таких рушниць в якості доказу для встановлення обставин, які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні.
Варто звернути увагу, що однією із загальних засад кримінального провадження визначено змагальність сторін (ст.22 КПК), яка передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, а суд лише створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Таким чином, саме сторона обвинувачення зобов`язана довести та обґрунтувати наявність потреби у застосуванні арешту майна для досягнення завдань кримінального провадження.

Відповідно до ст.174 КПК арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За змістом даної норми правом на звернення з клопотанням про скасування арешту має володілець майна, на яке накладений такий арешт. ОСОБА_3 є володільцем лише мисливської рушниці №1282 калібру 16мм, що було встановлено під час вирішення питання про накладення арешту. Інші речі, на які був накладений арешт, належать іншим особам, оскільки вилучались у таких осіб, а відтак ОСОБА_3 не наділений правом щодо вирішення питань, пов`язаних із застосуванням заходів забезпечення кримінального провадження до таких речей. Окремо слід звернути увагу, що ОСОБА_3 не надано доказів належності саме йому таких речей. При цьому журнал інструктажу та дві ліцензії, що видані ОСОБА_3 , також не є його володінням. Отже вимоги про скасування арешту з речей, володільцем яких не є ОСОБА_3 , не підлягають до задоволення.
Що стосується мисливської рушниці, яка належить ОСОБА_3 , то в судовому засіданні встановлено, що досудове розслідування триває вже понад два місяці і на теперішній час обставини, що обумовили накладення арешту на майно, не виправдовують об`єктивності такого ступеню втручання у право власності, як повне обмеження власника майна прав володіння, користування та розпорядження таким майном. Будь-яких обставин, які б свідчили про доцільність продовження застосування арешту майна слідчим не наведено. За таких обставин на теперішній час потреби досудового розслідування не виправдовують подальше застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, оскільки такі дії не є вочевидь необхідним заходом допустимим у демократичному суспільстві.

На підставі вищезазначеного, у застосуванні арешту, накладеного ухвалою слідчого судді 18.12.2017р., на мисливську рушницю № НОМЕР_3 калібру 16мм, що належить ОСОБА_3 і була вилучена під час огляду місця події 10.12.2017р., відпала потреба, а тому він підлягає скасуванню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.100, 132, 170, 173, 174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_3 задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 18.12.2017р. №711/11259/17 на вилучену під час огляду місця події 10.12.2017р. мисливську рушницю № НОМЕР_3 калібру 16мм, що належить ОСОБА_3 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1