печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4085/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 лютого 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката АО «Авер Лєекс» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва за клопотанням органу досудового розслідування у рамках кримінального провадження № 0000064, -

В С Т А Н О В И В :
25.01.2018 року адвокат ОСОБА_3 звернулась до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням . про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва за клопотанням органу досудового розслідування у рамках кримінального провадження № 0000064.
У судове засідання заявник не з`явилась, повідомлена про розгляд клопотання належним чином, про причини неявки не повідомила, разом з тим 12.02.2018 подала заяву, в якій просить залишити клопотання про скасування арешту майна без розгляду.
Слідчий, за клопотанням якого накладався арешт, та який проводить досудове розслідування у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, подав до суду заяву, в якій просив розглядати клопотання про скасування арешту майна без його участі.
Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
При цьому, ст. 350 КПК України передбачено, що клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала.
Частиною 1 статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи викладені обставини, оскільки на час надходження до суду клопотання про скасування арешту, не доведено недоцільності застосування такого заходу забезпечення кримінального правопорушення та не встановлено підстав для його відміни, а також враховуючи ту обставини, що вимоги клопотання заявник не підтримує, приходжу до переконання, що клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.
Керуючись положеннями ст. ст. 26, 174 КПК України,-
У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката АО «Авер Лєекс» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва за клопотанням органу досудового розслідування у рамках кримінального провадження № 0000064 залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1