Справа № 308/7582/17
А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д З А К А Р П А Т С Ь К О Ї О Б Л А С Т І
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

28.11.2017 м. Ужгород
Апеляційний суд Закарпатської області в складі суддів ОСОБА_1 (головуючий), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з участю секретаря ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченої ОСОБА_6 , захисника адвоката ОСОБА_7 , розглянув у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 11кп/777/598/2017 за апеляційною скаргою прокурора Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_8 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.09.2017.
Цією ухвалою у підготовчому судовому засіданні ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 , обвинувачену у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 213 КК України, з посиланням на ст. 45 КК України звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження щодо неї закрито.
Окрім цього, суд ухвалив передати в дохід держави речові докази: 2 механічних ваг і брухт: чорних металів 252 кг., кольорових металів 18 кг, , в тому числі 10 кг алюмінію і 8 кг міді.
ОСОБА_6 обвинувачується в тому, що на порушення ст. 4 Закону України «Про металобрухт», з корисливих мотивів протягом другої половини 2016 та до 24.06.2017 року всупереч установленому законом порядку здійснювала прийом металобрухту, який зберігала за місцем проживання та вивозила на невстановлені спеціалізовані підприємства.
Своє рішення суд першої інстанції в ухвалі вмотивував тим, що ОСОБА_6 вчинила злочин невеликої тяжкості, вперше, активно сприяла його розкриттю і розкаялася.
В апеляційній скарзі прокурор стверджує, що рішення про застосування щодо ОСОБА_6 ст. 45 КК України є незаконним, оскільки вона вчинила такий злочин не вперше, не розкаялась. Просить ухвалу скасувати і призначити новий розгляд кримінального провадження в суді першої інстанції.
Апеляційний суд заслухав доповідь судді про зміст ухвали, доводи апеляційної скарги, промову прокурора, яка підтримала апеляційну скаргу, пояснення обвинуваченої і захисника, які заперечили проти апеляційних вимог і просили залишити ухвалу, яку вважають законною і обґрунтованою, без змін; провів судові дебати, перевірив матеріали кримінального провадження, обговорив доводи сторін і знаходить, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.
Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звертається до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд, за приписом ч. 4 ст. 286 КПК України, має невідкладно розглянути таке клопотання.
Згідно з п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України термін «судове провадження» охоплює кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає і підготовче судове провадження.
Пунктом 2 частини 3 статті 314 КПК України передбачено право суду закрити провадження у підготовчому судовому засіданні у випадку встановлення підстав, передбачених п.п. 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 цього Кодексу.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Статтею 44 КК України визначено, що особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.
За змістом ст. 45 КК України звільняється від кримінальної відповідальності особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до пункту 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», на який посилається прокурор в апеляційній скарзі, такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК . Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.
У цьому ж пункті зазначено про можливість звільнення особи від кримінальної відповідальності на будь-якій стадії провадження справи в суді першої інстанції і що передбачене у ст. 45 КК звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.
Вимоги кримінального і кримінального процесуального закону щодо порядку звільнення особи від кримінальної відповідальності під час підготовчого судового провадження суд першої інстанції дотримав: у підготовчому судовому засіданні, згідно з приписом частини 4 статті 286 КПК України, невідкладно вдався до розгляду клопотання про звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності, з яким звернулись до нього обвинувачена і захисник, встановив наявність підстав для його задоволення і, пославшись на них, відповідно до пункту 2 частини 3 статті 314 цього Кодексу, звільнив ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності та закрив кримінальне провадження.
Те, що злочин, передбачений ч.1 ст. 213 КК України, є злочином невеликої тяжкості, видно зі змісту ч.2 ст. 12 цього Кодексу і в апеляційній скарзі не заперечується.
З матеріалів кримінального провадження вбачається і в обвинувальному акті зазначено, що збитків або іншої шкоди від злочину, в якому обвинувачується і визнала себе винною ОСОБА_6 , не настало, потерпілим від нього нікого не визнано, ваги і брухт передано в дохід держави.
Довід прокурора про те, що ОСОБА_6 вже звільнялася від кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 213 КК України, на підставі ст. 45 КК України ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 10.06.2016, а отже не могла бути звільнена від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України через те, що злочин вчинено нею не вперше, Апеляційний суд відкидає, оскільки цей довід ґрунтується виключно на етимологічному тлумаченні слова «вперше» і не враховує, що злочин, який ОСОБА_6 вчинила раніше, вже втратив правове значення.
Довід прокурора про неможливість звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям через те, що вона під час допиту в якості підозрюваної відмовилася давати показання, Апеляційний суд також відкидає, як такий, що суперечить вимогам кримінального процесуального закону і матеріалам кримінального провадження.
Так, згідно зі ст. 10 КПК України особа не може бути обмежена у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за будь-якими ознаками.
Не говорити нічого з приводу підозри проти нього, обвинувачення або у будь-який момент відмовитися відповідати на запитання, згідно з п.4 ч.3 ст. 42 КПК України, є безумовним правом підозрюваного, обвинуваченого, яке ніяк не обмежує його ж права давати пояснення, показання з приводу підозри, обвинувачення, передбаченого в п. 5 ч. 3 цієї ж статті, у тому числі визнати себе винним, розкаятися.
Про те, що ОСОБА_6 щиро покаялася і активно сприяла розкриттю злочину зазначено в обвинувальному акті, складеному слідчим ОСОБА_10 і затвердженому прокурором ОСОБА_8 .. Ці ж обставини підтвердила обвинувачена під час підготовчого судового провадження, письмово - в клопотанні про звільнення від кримінальної відповідальності, а також під час провадження з перегляду ухвали апеляційним порядком.
Отже ОСОБА_6 не може бути обмежена у праві бути звільненою від кримінальної відповідальності в порядку, передбаченому законом, через те, що у свій час скористалась процесуальним правом, передбаченим КПК України.
Даних, які спростовували б існування цих обставин, ні суду першої інстанції ні апеляційному суду прокурор не надав, жодної законної підстави для скасування ухвали суду першої інстанції та призначення нового розгляду кримінального провадження в суді першої інстанції не навів.
Керуючись ст.ст. 404, 405,407, 419 КПК України, Апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.09.2017, якою ОСОБА_6 звільнено від кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 213 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закрито кримінальне провадження щодо неї, залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом трьох місяців з дня її проголошення.
Судді: