УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000039 від 22 березня 2017 року за підозрою у вчиненні злочину ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205 КК України, та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191; ч. 3 ст. 212 КК України,

ВСТАНОВИВ:
30 жовтня 2017 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000039 від 22 березня 2017 року за підозрою у вчиненні злочину ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205 КК України, та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191; ч. 3 ст. 212 КК України, про накладення арешту на грошові кошти ТОВ «АЛЕКС ПРОМИНВЕСТ» (), які знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , (код валюти 980, 840, 978, 643), відкритих у банківській установі ПАТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614).

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні другого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000039 від 22 березня 2017 року, за підозрою у вчиненні злочину ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205 КК України, та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191; ч. 3 ст. 212 КК України.
До другого відділу КР СУФР ГУ ДФС у м. Києві надійшли матеріали оперативного управління ГУ ДФС у м. Києві, згідно яких встановлено, що службові особи групи підприємств, а саме: ТОВ «АЛЕКС ПРОМИНВЕСТ» (), ТОВ «АГРО-ПОИНТ» (), ТОВ «АГРО НІКО АЛЬЯНС» (), ТОВ «ПРІОРІ КОМПАНІ» () та ТОВ «УКРТРАНСЛОГИСТИКА 2» () протягом 2017 року експортують товари за межі митної територію України, ухилились від сплати податків в особливо великих розмірах шляхом невідображення в податковій звітності з податку на прибуток та податку на додану вартість об`єктів оподаткування, що призвело до фактичної несплати до бюджету коштів в особливо великих розмірах на загальну суму 7 млн. грн. Порушення податкового законодавства в частині невідображення в податковій звітності з податку на прибуток об`єктів оподаткування підтверджуються висновком експертного дослідження №2-09/10/2017-до.

З метою запобігання протиправним діям з використанням банківського рахунку, припинення злочинної діяльності, в подальшому відшкодування спричинених державі збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, виникла необхідність у накладенні арешту на рахунки відкриті в ПАТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614), які належить ТОВ «ПРІОРІ КОМПАНІ» ().

Прокурор у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, однак його не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання в силу положень ч. 1 ст. 172 КПК України.

Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт не було тимчасово вилучене, то розгляд клопотання відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України можливо здійснити без повідомлення власника майна.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, прийшов до висновку про відмову в задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п. 1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п. 3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Згідно з вимогами ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Частино 6 статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Положенням ст. 91 КПК України визначені обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Зі змісту клопотання та доданих до нього копій матеріалів кримінального провадження №0000039 від 22 березня 2017 року вбачається, що досудове розслідування у ньому здійснюється за підозрою у вчиненні злочину ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205 КК України, та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191; ч.3 ст. 212 КК України.

При цьому, прокурор у клопотанні просить накласти арешт на грошові кошти ТОВ «АЛЕКС ПРОМИНВЕСТ» (), які знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , (код валюти 980, 840, 978, 643) відкритих у банківській установі ПАТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614), з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Разом з тим, аналіз наданих в розпорядження слідчого судді матеріалів, свідчить про те, що прокурором не доведено правових підстав для арешту грошових коштів, які належать ТОВ «АЛЕКС ПРОМИНВЕСТ» (), а так само, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та наслідки арешту майна для третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися у клопотанні прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Окрім того, в розпорядження слідчого судді не надано доказів на підтвердження розміру збитків та заявленого цивільного позову, що свідчить про недоведеність слідчим співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Так, у кримінальному провадженні №0000039 до ЄРДР внесено відомості про вчинення службовими особами ТОВ «АЛЕКС ПРОМИНВЕСТ» кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, однак службовим особам ТОВ «АЛЕКС ПРОМИНВЕСТ» не повідомлено про підозру.
А тому, на грошові кошти, що належать ТОВ «АЛЕКС ПРОМИНВЕСТ», в силу вимог ч. 5, ч. 6 ст. 170 КПК України не може бути накладений арешт з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Слід також звернути увагу на те, що у мотивувальній частині клопотання прокурора мова йде про причетність службових осіб ТОВ «ПРІОРІ КОМПАНІ» () до відкриття рахунків № НОМЕР_1 (код валюти 980, 840, 978, 643) в ПАТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК", тоді як в прохальній частині даного клопотання прокурор просить накласти арешт на грошові кошти ТОВ «АЛЕКС ПРОМИНВЕСТ» на згаданому рахунку.

При цьому, матеріали клопотання свідчать про те, що рахунок № НОМЕР_1 в ПАТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" належить ТОВ «ПРІОРІ КОМПАНІ».

Тобто, мотивувальна та резолютивні частини клопотання містять суперечності щодо власника рахунка № НОМЕР_1 , на який просить накласти арешт прокурор.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором не доведено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 КК України для накладення арешту на грошові кошти ТОВ «АЛЕКС ПРОМИНВЕСТ».

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінальних правопорушень, за фактами вчинення яких розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, а також необґрунтованість та недоведеність необхідності застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя не знаходить правових підстав для задоволення вказаного клопотання.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Відмовити прокурору відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000039 від 22 березня 2017 року за підозрою у вчиненні злочину ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191; ч.3 ст. 212 КК України.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя