У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 липня 2017 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора військової прокуратури Одеського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Іспас Вижницького району Чернівецької області, громадянин України, з середньою освітою, одружений, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , начальник складу взводу складів групи матеріального забезпечення військової частини польова пошта НОМЕР_1 , молодший сержант,

- за вчинення злочинів передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 410 КК України.

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 .

Органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, та ч. 3 ст. 410 КК України , за наступних обставин

У лютому 2017 року, більш точної дати та часу не встановлено, ОСОБА_4 будучи військовослужбовцем військової служби за контрактом та обіймаючи посаду начальника складів взводу забезпечення роти матеріального забезпечення військової частини польова пошта НОМЕР_1 , умисно, в порушення Інструкції про організацію обліку, зберігання і видачі стрілецької зброї і боєприпасів у Збройних Силах України, затвердженої наказом Міністра оборони України від 29.06.2005 №359, та інших номратино-правових актів, придбав шляхом привласнення 2 патронів від автомату Калашникова калібру 7,62х39 мм та 1 патрону від автомату Калашникова калібру 5,45х39 мм, перемістивши їх з території поблизу складів служби РАО військової частини польова пошта НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_3 , до місця свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , де зберігав їх до 19.03.2017.
Крім того, у період з 05.03.2017 по 19.03.2017 року, ОСОБА_4 , будучи військовою службовою особою і зловживаючи службовим становищем, в умовах особливого періоду, крім воєнного стану, діючи умисно, порушуючи встановлений правовий режим права власності на військове майно, з корисливих мотивів, знаходячись на складі служби РАО військової частини польова пошта НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_3 , таємно, привласнив ввірене йому військове майно із вмістом вибухової речовини елементів динамічного захисту 4с20 ПВВ-5А у кількості 29 одиниць, чим заподіяв державі збитків на загальну суму 740 (сімсот сорок) грн. 00 коп.
20.03.2017 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

21.03.2017 слідчим суддею Приморського районного суду міста Одеси відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці з визначенням розміру суми застави у 128 000 гривень.

28.07.2017 ОСОБА_4 повідомлено про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 та ч. 3 ст.410 КК України.

В той же день старшим слідчим військової прокуратури Одеського гарнізону Південного регіону України старшим лейтенантом юстиції ОСОБА_9 підозрюваного ОСОБА_4 повідомлено про завершення досудового розслідування кримінального провадження №0000193 від 25.06.2016.

Завершити досудове розслідування до закінчення дії ухвали, якою визначено дію запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, тобто до 04.08.2017, неможливо, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ознайомлення усіх зацікавлених осіб із значною кількістю матеріалів досудового розслідування.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі.

Підозрюваний заперечив проти задоволення клопотання.

Захисник заперечила проти задоволення клопотання, та вважав за необхідне застосувати інший запобіжний захід.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку про наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою підозрюваного може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 410 КК України, один із яких є особливо тяжким у відповідності до ст 12 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджуються наступними доказами: повідомленням з ГУ ВКР ДКР СБ України про вчинення кримінального правопорушення; допитом та додатковим допитом у якості свідка ОСОБА_10 ; протоколом затримання ОСОБА_4 ; протоколом огляду місця події; іншими зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Метою застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Так на даний час, ризики, що були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшилися, та є всі підстави вважати, що ОСОБА_4 може здійснити спроби переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з урахуванням тяжкості кримінальної відповідальності, яка йому загрожує.

Крім того, враховуючи характер вчинених правопорушень, що ставлять ОСОБА_4 у підозру, слідчий суддя вважає реальним ризик того, що залишаючись на волі, підозрюваний може продовжувати злочинну діяльність або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, на даний час, повідомлено про завершення досудового розслідування кримінального провадження №0000193 від 25.06.2016, однак завершити досудове розслідування до закінчення дії ухвали, якою визначено дію запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою до 04.08.2017, неможливо, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ознайомлення усіх зацікавлених осіб із значною кількістю матеріалів досудового розслідування.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).
З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість підозри у вчиненні кримінальних правопорушень.
Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Приймаючи до уваги вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора про необхідність продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу підозрюваного і сама підозра у вчиненні ним кримінальних правопорушень, дають достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків.
Згідно ч.3 ст.219 КПК України, строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до дня її скасування слідчим суддею або винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею
Таким чином, клопотання слідчого, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчого судді-
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора військової прокуратури Одеського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Підозрюваному ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя:

29.07.2017