УХВАЛА
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Слідчим суддею встановлено, що досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні встановлено, що група осіб у складі ОСОБА_5 та інших, спланували та організували на території Київської області злочинну схему вчинення фіктивного підприємництва та пособництва ухилення від сплати податків підприємствам реального сектору економіки.
Допитаний в якості свідка ОСОБА_6 показав, що приблизно з 2011 року працював у ОСОБА_5 спочатку слюсарем потім механіком. В 2011 році ОСОБА_5 запропонував ОСОБА_6 стати директором ТОВ «Слобода М» на що останній погодився у зв`язку із скрутним матеріальним становищем. В подальшому після підписання всіх необхідних документів ОСОБА_6 функції керівника підприємства не виконував, продовжуючи працювати різноробочим. З приводу того, що ОСОБА_6 являвся директором та засновником ТОВ «АТП 1981», ТОВ «Кагарлик Агро Артіль» показав, що керівником вказаних підприємств не був з власної ініціативи їх не засновував і не придбавав.
09.02.2017, ухвалою Таращанського районного суду Київської області, задоволено клопотання прокурора процесуального керівника досудового розслідування про звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до відповідальності.
Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 показав, що в березні 2016 року познайомився з ОСОБА_5 , який запропонував за грошову винагороду в розмірі 750 євро переоформити на ОСОБА_7 ТОВ "Кагарлик Агро Артіль", ТОВ "Слобода М", ТОВ «ТКМ І ДМ» на що останній погодився у зв`язку із скрутним матеріальним становищем. Після переоформлення на ОСОБА_7 підприємств ТОВ "Кагарлик Агро Артіль", ТОВ "Слобода М", ТОВ «ТКМ І ДМ» останній жодного відношення до їх діяльності не мав.
30.03.2017, Кагарлицьким районним судом Київської області винесено вирок, яким ОСОБА_7 визнано винним у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст.27 ч.2 ст.205, ч.5 ст.27 ч.2 ст.205-1 КК України.
07.08.2017 ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27 ч.2 ст.205, ч.3 ст.27 ч.2 ст.205-1, ч.5 ст.27 ч.3 ст.212, ч.1 ст.209 КК України.
11.08.2017 підозрюваного ОСОБА_5 оголошено в розшук.
Встановлено, що ОСОБА_5 будучи організатором фіктивного підприємництва, сприяв в ухиленні від сплати податків підприємствами реального сектору економіки. Схема незаконної діяльності полягала у тому, що підприємства реального сектору економіки, з метою ухилення від сплати податків, перераховували безготівкові кошти на рахунки підприємств підконтрольних ОСОБА_5 , який в подальшому обготівковував дані кошти, обмінював їх на іноземну валюту (переважно долари США) та за валюту придбавав сільськогосподарську продукцію у фермерів Київської та інших областей України. Далі, підприємствам реального сектору економіки, ОСОБА_5 передавав первинні господарські документи щодо постачання сільськогосподарської продукції, однак документально вказані операції з продажу зерна в декілька разів перевищують фактичні обсяги поставки даних культур, що надає можливість підприємствам реального сектору економіки незаконно формувати податковий кредит з податку на додану вартість.
У ході досудового розслідування, шляхом проведення слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, встановлено, що особи причетні до вищезазначеної схеми по ухиленню від сплати податків, з метою приховування слідів злочинів, здійснювали конвертацію коштів в іноземну валюту, для чого користувалися послугами гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідно до наявної інформації ОСОБА_8 проводив свою незаконну діяльність за адресою: АДРЕСА_1 .
27.04.2016 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 у ході якого виявлено та вилучено грошові кошти, а саме: Українські гривні 814 670; Євро 180; Російські рублі 51 000; Долари США 21 035.
В подальшому, 27.04.2016 допитана в якості свідка ОСОБА_9 показала, що останні шість місяців працювала вільнонайманим працівником у ОСОБА_8 . Згідно усної домовленості між ОСОБА_8 та ОСОБА_9 до обов`язків останньої входило перерахунок та видача готівкових коштів в національній та іноземній валютах у офісному приміщенні ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_8 за вказаною адресою надає послуги населенню з обміну та продажу коштів в національній та іноземній валютах.
Відповідно до легалізованих матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій (зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж по номеру телефону НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_8 і який вказаний у його реєстраційній картці як ФОП), встановлено, що ОСОБА_8 неодноразово отримував телефонні дзвінки щодо обміну коштів та сам телефонував з метою встановлення або надання інформації, яка стосується проведення обмінних операцій.
Допитаний в якості свідка ОСОБА_10 показав, що знає ОСОБА_11 , як людину у якої можна поміняти кошти. Стосовно того, що дзвонив ОСОБА_8 для обміну 5 000 доларів США пояснив, що хотів поміняти кошти на прохання знайомого.
Допитана в якості свідка ОСОБА_12 показала, що знає ОСОБА_11 , як людину у якої можна поміняти кошти. Стосовно того, що ОСОБА_12 дзвонила ОСОБА_8 пояснила, що спитала курс валют для обміну коштів для своєї куми.
Допитаний в якості свідка ОСОБА_13 показав, що за вказівками ОСОБА_5 здійснював обмін коштів у м. Біла Церква, у особи на ім`я ОСОБА_11 . Як в подальшому встановлено дана особа є ОСОБА_8 .
Встановлено, що ОСОБА_8 зареєстрований як фізична особа підприємець, перебуває на податковому обліку в Білоцерківській ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, однак основним видом діяльності ОСОБА_8 є роздрібна торгівля одягом у спеціалізованих магазинах. Жодного офіційного дозволу, ліцензії на здійснення обмінних операцій ОСОБА_8 не має, про таку діяльність не декларує.
Слідчий зазначав, що у органа досудового розслідування наявні підстави вважати, що гроші, які вилучені за адресою: АДРЕСА_1 , є предметом протиправної діяльності невстановленої групи осіб та отримані в наслідок проведення незаконної діяльності шляхом сприяння суб`єктам підприємницької діяльності мінімізації ними податкових зобов`язань, отримані злочинним шляхом та можуть бути засобами для розкриття злочину та виявлення винних осіб.
На даний час, проводяться необхідні слідчі дії, щодо збирання доказової бази для підтвердження фактів ухилення від сплати податків та легалізації (відмивання) доходів одержаних злочинним шляхом та щодо направлення до суду як організатора так і пособників даних злочинів, основним із яких є ОСОБА_8 .
За вказаними фактами, в тому числі стосовно ОСОБА_8 отримано ухвали суду про дозвіл на призначення податкових перевірок, за результатами яких, у разі донарахування ОСОБА_8 податків, грошові кошти, які є речовими доказами та предметом вчинення злочину за ст.209 КК України, необхідно стягувати в рахунок погашення завданих збитків відповідно до вимог КПК України.
Таким чином, з метою запобігання протиправним діям, припинення злочинної діяльності, в подальшому відшкодування спричинених державі збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти вилучені за адресою: АДРЕСА_1 .
Крім того, вилучені грошові кошти є речовими доказами у кримінальному провадженні, адже були знаряддям вчинення злочинів, передбачених ч.3 ст.27 ч.2 ст.205, ч.3 ст.27 ч.2 ст.205-1, ч.5 ст.27 ч.3 ст.212, ч.1 ст.209 КК України та предметом вчинення злочину за ст.209 КК України за пособництва ОСОБА_8 і визнані речовими доказами відповідно до постанови слідчого від 10.05.2016.
В зв`язку із зазначеним слідчий просив про задоволення клопотання, на що слід зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, а решт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Зважаючи на викладене вище, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим було доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна, в зв`язку з чим вважаю за можливе клопотання задовольнити.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти вилучені за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: Українські гривні 814 670; Євро 180; Російські рублі 51 000; Долари США 21 035, які на праві власності належать ОСОБА_8 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1