Справа №173/1973/17
Провадження №1-кс/173/431/2017
У Х В А Л А
іменем України

14 листопада 2017 р. Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області

Слідчий суддя Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Верхньодніпровського ВП Жовтоводського ВП ГУНП України у Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 30001356 від 12 листопада 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.213 КК України,
встановив:
До Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області звернувся слідчий Верхньодніпровського ВП Жовтоводськогоо ВП ГУНП України у Дніпропетровській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Верхньодніпровського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 з клопотанням про арешт майна - напільних вагів РП-1Ш13М № 12202 НМПВ зеленого кольору 1985 року та металобрухту 428 кілограм. В обґрунтування клопотання зазначено, що 12.11.2017 року від ДОП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 до ЧЧ Верхньодніпровського ВП ЖВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт про те, що в ході проведення операції «Метал» за адресою: будинок АДРЕСА_1 було виявлено незаконний пункт металобрухту, де громадянка ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 здійснювала незаконні операції з металобрухтом.
12 листопада 2017 року за даним фактом відомості внесені до ЄРДР за № 0001356 за ч. 1 ст. 213 КК України.
Під час проведення огляду домоволодіння будинок АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено напільні ваги РП-1Ш13М № 12202 НМПВ зеленого кольору 1985 року та металобрухт 428 кілограм.
Слідчий прохав наклисти арешт на вищевказане майно з метою забезпечення його збереження, Оскільки воно відповідає основним ознакам речових доказів, є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, підтвердив обставини, викладені в клопотанні.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення слідчого, дослідивши додані до клопотання документи, приходить до такого висновку.
Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Встановлено, що 12 листопада 2017 року до ЄРДР за № 30001356 внесено відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 213 КК України у зв`язку зі здійсненням ОСОБА_6 незаконних операцій з металобрухтом.
Обставини вчиненого кримінального правопорушення підтверджуються копією протоколу огляду.

Вказаними доказами підтверджується обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 213 КК України.
Сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Однак на думку слідчого судді в клопотанні слідчого не містяться докази того, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Крім того, обмеження права власності на майно, а саме його арешт, не відповідає вимогам розумності та не є співрозмірним з огляду на завдання кримінального провадження.
Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що накладення арешту в цьому випадку є необґрунтованим.
Слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують арешт майна, про яке йдеться в клопотанні та що таким заходом забезпечення кримінального провадження може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий заявляє клопотання. А тому застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, на думку слідчого судді, в цьому випадку є недопустимим у відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170, 172-173 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання ст.слідчого Верхньодніпровського ВП Жовтоводського ВП ГУНП України у Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна залишити без задоволення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1