№1-кс/760/6074/17
(№760/4822/17)

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Досудовим слідством встановлено, що влітку 2016 року невстановлена особа шляхом зловживання довірою, заволоділа квартирою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Під час проведення досудового розслідування встановлено, що 29.08.2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Києва - ОСОБА_6 , посвідчено договір купівлі-продажу, квартири АДРЕСА_1 , відповідно до якого право власності зареєстровано за ОСОБА_7 , що зареєстровано в реєстрі під № 1088. Бланки серії НВХ № 799729 та НВХ № 799730.
Згідно ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 15.03.2017 був проведений тимчасовий доступ до речей та документів на отримання оригіналів документів, що містяться у нотаріальній справі, з приводу видачі договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , що мало місце 29.08.2016 року. У матеріалах нотаріальної справи знаходиться довіреність від 10.06.2016, відповідно до якої гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уповноважила гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 продати за ціною і на умовах за своїм розсудом та укласти і підписати договір купівлі-продажу нерухомого майна, яким є квартира за АДРЕСА_1 .
Допитана в якості потерпілої ОСОБА_5 , повідомила, що влітку 2016 року, до неї в квартиру прийшли раніше невідомі їй особи які представились соціальними працівниками та оглянувши стан її квартири запропонували виділити грошові кошти на ремонт помешкання. Після цього невідомі особи надали для підпису потерпілій папери, які вона підписала, однак, прочитати їх їй не надали. В подальшому ніяких ремонтних робіт в квартирі ОСОБА_5 не проводилось та вказані особи більше не з`являлись. Також, ОСОБА_5 , зазначила, що нікому ніколи свою власну квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , не продавала.
З приводу підписання довіреності потерпіла ОСОБА_5 , повідомила, що довіреність не надавала, таких громадян як ОСОБА_8 та ОСОБА_7 не знає. Крім цього, до приватного нотаріуса ОСОБА_9 за адресою м. Київ, пр. Оболонський, 12 не зверталась та у квартирі ОСОБА_5 нотаріуса не було.
Слідчий в поданому клопотанні зазначав, що з метою забезпечення збереження майна та запобігання можливості його відчуження й забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .
В зв`язку із зазначеним слідчий просив про задоволення клопотання, на що слід зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1