печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 травня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
24.05.2017 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0008388.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
У судовому засіданні прокурор просила задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.
Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0008388 від 19.07.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 146, ч.4 ст. 189 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.07.2016 близько 21 години 20 хвилин троє невстановлених осіб, у складі організованої злочинної групи, між будинками АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , застосовуючи фізичне насильство та погрожуючи застосуванням вогнепальної зброї, викрали ОСОБА_5 , якого у подальшому ОСОБА_6 та ОСОБА_7 перевезли у домоволодіння ОСОБА_6 , яке розташоване по АДРЕСА_3 , де помістили в заздалегідь підготовлене та замасковане підвальне приміщення.

У подальшому ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 незаконно утримували ОСОБА_5 у вказаному підвальному приміщенні і за його звільнення спільно з невстановленими особами вимагали від родичів та знайомих потерпілого 10 мільйонів євро, аж до звільнення потерпілого 26.03.2017 працівниками поліції.

16.05.2017 ОСОБА_6 змінено раніше повідомлену підозру та повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 146, ч. 4 ст. 189 КК України.

Санкція ч. 4 ст. 189 КК України передбачає позбавлення волі від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

У відповідності до п. 2 ч.1 ст. 170 КПК України слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
У ході досудового розслідування встановлено, що у відповідності до договору купівлі-продажу житлового будинку від 17 липня 2015 року, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 1413, ОСОБА_6 купив та являється власником житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_3 . У відповідності до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 17 липня 2015 року, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 1419, ОСОБА_6 купив та являється власником земельної ділянки розміром 0,1775 га., кадастровий номер: :01:004:0006, яка розташована по АДРЕСА_3 . У відповідності до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 17 липня 2015 року, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 1416, ОСОБА_6 купив та являється власником земельної ділянки розміром 0,2500 га., кадастровий номер: :01:004:0005, яка розташована по АДРЕСА_3 .

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на житловий будинок, земельну ділянку розміром 0,1775 га., кадастровий номер: :01:004:0006, земельну ділянку розміром 0,2500 га., кадастровий номер: :01:004:0005, які розташовані по АДРЕСА_3 власником яких є підозрюваний ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1