Справа № 203/254/17
Провадження № 1-кс/0203/22/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.06.2017 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002438,
встановив:
24 січня 2017 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002438, у якому він вказав, що за ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2016 року у вказаному кримінальному провадженні було накладено арешт на майно та грошові кошти, вилучені відповідно до протоколу обшуку від 12 вересня 2016 року. Вказане майно не є предметом злочину або речовим доказом, розумні строки досудового розслідування вже минули, тому є підстави для зняття арешту.
Заявник, прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились, про причини неявки не повідомили, повідомлялись про час і місце розгляду справи належним чином.
Суд, дослідивши надані матеріали, приходить до наступних висновків.
Згідно п. 9 ч. 1 ст. 7 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності. Згідно ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Згідно абз. 2 ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2016 р. (справа № 203/4225/16-к, провадження № 1-кс/0203/1137/2016) було накладено арешт на майно, вилучене під час обшуку 12 вересня 2016 року в АДРЕСА_1 з метою забезпечення речових доказів у кримінальному провадженні № 0002438.
Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Враховуючи, що на цей час розслідування у кримінальному провадженні не завершено, розумні строки розслідування з моменту накладення арешту не минули, докази належності майна заявнику не надані, суд приходить до висновку, що задоволення клопотання і скасування ухвали Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2016 року про арешт майна є передчасним.
Керуючись ст. 7, 16, 170 174, 303, 307 КПК України,
ухвалив:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002438 за ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2016 р. у справі № 203/4225/16-к (провадження № 1-кс/0203/1137/2016) залишити без задоволення.

Ухвала набуває чинності з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1