МИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 480/2591/13-к
Провадження № 1-кп/480/8/17
УХВАЛА
про проведення експертизи
07 лютого 2017 року Миколаївський районний суд Миколаївської області в складі:
головуючого-судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ;
прокурора ОСОБА_3 ;
представника потерпілого ОСОБА_4 ;
обвинуваченого ОСОБА_5 ;
захисника ОСОБА_6 ,
під час розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 116 КК України, -
встановив:
У провадженні Миколаївського районного суду Миколаївської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 116 КК України.
Стаття 116 КК України встановлює кримінальну відповідальність за умисне вбивство у стані сильного душевного хвилювання (фізіологічного афекту), що раптово виникло внаслідок протизаконного насильства, систематичного знущання або тяжкої образи з боку потерпілого. Ця норма містить специфічні ознаки складу злочину, які відокремлюють фактично вчиненні дії як один із різновидів умисних вбивств (статті 115 - 118 КК України). Насильство може бути як фізичним, так і психологічним.
Для з`ясування, чи вчинено діяння в стані сильного душевного хвилювання, а також встановлення наявності причинного зв`язку між станом сильного душевного хвилювання і поведінкою потерпілого суди мають призначити психолого-психіатричну експертизу.
Досудовим розслідування у вказаному кримінальному провадженні встановлено, що 19.04.2013 ОСОБА_5 за місцем свого постійного мешкання вчинила сварку з ОСОБА_7 , в ході якої останній почав висловлюватись до неї нецензурною лайкою та ображати. Під час зазначеної сварки, у ОСОБА_5 раптово виник намір, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 . З метою реалізації свого злочинного наміру, ОСОБА_5 схопила с полиці шафи медичний джгут та декілька разів обмотала навколо шиї ОСОБА_7 , який знаходився на ліжку в сидячому положенні, в свою чергу ОСОБА_7 намагався вчинити опір своїй дружині, але не зміг, в зв`язку із слабким станом здоров`я. ОСОБА_5 затягнула намотаний джгут на шиї ОСОБА_7 від цього, ОСОБА_7 почав хрипіти, після цього, ОСОБА_5 штовхнула ОСОБА_7 руками в область грудної клітини, в зв`язку з чим, він впав на ліжко на спину і залишився лежати в зазначеному положенні.
Згідно з висновком судово-психологічної експертизи №1825 від 21.10.2013 знаходження ОСОБА_5 , в момент скоєння злочину в стані фізіологічного афекту не виключається.
Водночас, у ході досудового розслідування не проведено судову психолого-психіатричну експертизу щодо того чи перебувала ОСОБА_5 на момент скоєння злочину у стані сильного душевного хвилювання та наявність причинного зв`язку між станом сильного душевного хвилювання і поведінкою потерпілого.
Інші учасники судового провадження розгляд вказаного клопотання залишили на розсуд суду.
Розглянувши клопотання, вислухавши сторін кримінального провадження, суд дійшов такого.
Відповідно до положень ч. ч. 1, 4 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.
Частиною 1 статті 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ст. 116 КК України, тобто в умисному вбивстві, вчиненому в стані сильного душевного хвилювання, що раптово виникло внаслідок систематичного знущання або тяжкої образи з боку потерпілого.
В абзаці 3 пункту 27 постанови Пленуму Верховного Суду України від 7 лютого 2003 року № 2 "Про судову практику в справаз про злочини проти життя та здоров`я особи" роз`яснено, що для з`ясування, чи вчинено діяння в стані сильного душевного хвилювання, суди мають призначати психолого-психіатричну експертизу.
Посилання прокурора у клопотанні про проведення експертизи на призначення та проведення у даному кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 комісійної експертизи є помилковим з огляду на таке.
Згідно з положеннями п. 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 за № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.
Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.
За таких обставин, суд вважає, що клопотання прокурора є таким, що підлягає задоволенню, а у кримінальному провадженні слід призначити комплексну судову психолого-психіатричну експертизу.
Керуючись ст. ст. 91, 242, 332, 350, ч. 2 ст. 363, ч. 1 ст. 369, ст. ст. 370-372 КПК України, суд, -
постановив:
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення судової психолого-психіатричної експертизи - задовольнити.
Експертів попередити про кримінальну відповідальність за складання завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причини від виконання покладених на них обов`язків, що передбачена статтями 384 та 385 КК України.
На вирішення експертів поставити такі запитання:
1) Чи знаходилася ОСОБА_5 в період здійснення кримінального правопрушення в стані сильного душевного хвилювання чи тимчасового розладу психічної діяльності та чи могла усвідомлювати свої дії та керувати ними?
2) Якщо в момент вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 перебувала у стані сильного душевного хвилювання то чи перебуває вказане у причинному зв`язку з поведінкою потерпілого?
3) Чи страждала ОСОБА_5 в період вчинення злочину психічним захворюванням, якщо страждала, то чи могла усвідомлювати свої дії та керувати ними?
4) Чи страждає ОСОБА_5 на даний час яким-небудь психічним захворюванням?
5) Чи потребує ОСОБА_5 застосування примусових заходів медичного характеру? Якщо потребує то яких саме?
Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_5 , у разі необхідності, на вимогу експертів, з`явитися до експертної установи для проведення комплексної судової психолого-психіатричної експертии.
До отримання висновків судової психолого-психіатричної експертизи в судовому розгляді оголосити перерву.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1