Справа № 760/653/17-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 січня 2017 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

12 січня 2017 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що в провадженні слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0015383 від 26 грудня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що невстановлена досудовим розслідуванням особа підробила документи на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у якій проживала гр. ОСОБА_3 , яка приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, а в подальшому ОСОБА_3 , була захоронення за рахунок держави.

У ході допиту в якості свідка ОСОБА_4 встановлено, що останній проживає в квартирі АДРЕСА_2 на протязі тривалого часу. ОСОБА_3 , мешканку сусідньої квартири під АДРЕСА_3 знав наглядно. Крім того, ОСОБА_4 повідомив, що ОСОБА_3 увесь час проживала сама, до неї в квартиру ніхто не приходив. У ході допиту в якості свідка ОСОБА_5 встановлено, що остання проживає в квартирі АДРЕСА_4 на протязі тривалого часу. ОСОБА_3 , мешканку сусідньої квартири під АДРЕСА_3 знала наглядно. Крім того, остання повідомила, що ОСОБА_3 увесь час проживала сама, до неї в квартиру ніхто не приходив.

Відповідно до Форми-3 в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрована ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру прав на нерухоме майно квартира за адресою: АДРЕСА_1 нікому не належить.

З метою попередження можливого неправомірного відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_1 а також, встановлення законного власника вказаної квартири, виникла необхідність, у накладенні арешту на вище вказане майно.
У судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з зазначених у ньому підстав.

Заслухавши думку учасників судового розгляду дослідивши матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частинами 2, 3 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

На обґрунтування необхідності арешту квартири слідчий посилається на те, що це необхідно з метою попередження можливого неправомірного відчуження квартири, а також встановлення законного власника вказаної квартири.
Разом з тим, зазначена підстава не відповідає положенням ст. 170 КПК України, яка визначає підстави та випадки можливого накладення арешту.

З огляду на наведене, клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: