Справа №766/9189/17
н/п 1-кс/766/5739/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01.06.2017 року м. Херсон
Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ФР ГУ ДФС у Херсонській області капітана податкової міліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000048 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий з ОВС СУ ФР ГУ ДФС у Херсонській області капітан податкової міліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на житло:квартиру, об`єкт житлової нерухомості загальною площею 75,1 м2 розташовану за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлове приміщення, літ. А загальною площею 135,2 м2 розташовану за адресою: АДРЕСА_2 .
Мотивуючи клопотання слідчий вказує, що слідчим управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000048 від 18.05.2017 року за ч.1 ст.212 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що платнику податків ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 , перебуває на податковому обліку в Херсонській ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, податкова адреса: АДРЕСА_1 ) у 2015 році нараховано дохід від ПАТ «Укрсиббанк» (МФО 351005) у вигляді анулювання (прощення) заборгованості (ознака доходу 126) у сумі 3 835 805,29 грн. та від ПуАТ «Фідобанк» (МФО 300175) у сумі 388 341,65 грн., з яких не нараховано (не утримано) та не перераховано до бюджету податок на доходи фізичних осіб.
Відповідно до п.п. «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України (в редакції станом на 31 грудня 2015 року) до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо у вигляді суми боргу платника податку, анульованого (прощеного) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності.
Якщо кредитор повідомляє платника податку-боржника рекомендованим листом з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або шляхом надання повідомлення боржнику під підпис особисто про анулювання (прощеного) боргу та включає суму анульованого (прощеного) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було анульовано (прощено), такий боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації.
Відповідно до п. 177.11 ст. 177 Податкового кодексу України фізичні особи-підприємці подають річну податкову декларацію у строк, визначений підпунктом 49.18.5 пункту 49.18 статті 49 цього Кодексу, в якій, поряд з доходами від підприємницької діяльності, мають зазначатися інші доходи з джерел їх походження з України та іноземні доходи.
Згідно п. 167.1 ст. 167 Податкового кодексу України (в редакції станом на 31 грудня 2015 року) ставка податку становить 15 відсотків бази оподаткування. Якщо база оподаткування, яка визначена з урахуванням норм пункту 164.6 статті 164 в календарному місяці перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного податкового року, до суми такого перевищення застосовується ставка 20 відсотків (станом на 01 січня 2015 року мінімальна заробітна плата становила 1218 грн.).
Враховуючи викладене, в порушення п.п. «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 та п. 177.1, п. 2 ст. 177 Податкового кодексу України (в редакції станом на 31 грудня 2015 року) платникомподатків ОСОБА_4 в декларації про майновий стан і доходи за 2015 рік не відображено дохід в сумі 4 224 146,94 грн., отриманий платником як додаткове благо. Внаслідок чого не сплачено податок з таких доходів в сумі 837 881,39 грн., строк сплати якого настає протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку (п. 57.1 ст. 57 ПКУ), тобто - 19 лютого 2016 року.
Таким чином, платник податків ОСОБА_4 який навмисно не відобразив у своїй податковій декларації про майновий стан і доходи за 2015 рік суми прощеного (анульованого) боргу не сплатив податок на доходи фізичних осіб, тим самим умисно ухилився від сплати податку на доходи фізичних осіб за 2015 рік на загальну суму 837 881,39 грн., що більше ніж в 1200 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, який в 2015 році становив 689 грн.
За результатами проведеної перевірки платника податків ОСОБА_4 , акт від №817/21-03-13-05, Херсонською ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області встановлені факти заниження сум податку на доходи фізичних осіб ОСОБА_4 за 2015 рік у розмірі 837 881,39 грн.
Враховуючи, положення ст. 1172 Цивільного Кодексу України, відповіднодо яких юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків, а товарно-матеріальні цінності і гроші, зареєстровані за платником податків ОСОБА_4 і можуть використовуватись для подальшого забезпечення можливого цивільного позову та забезпечення відшкодування збитків, завданих злочином, слідчий просить клопотання задовольнити.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, вислухавши пояснення слідчого, який підтримав клопотання з підстав викладених у ньому, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому КПК порядку зокрема і на нерухоме майно, щодо якого ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, арешт нерухомого майна є виправданим, оскільки є запорукою подальшого забезпечення можливого цивільного позову та забезпечення відшкодування збитків, завданих злочином

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ФР ГУ ДФС у Херсонській області капітана податкової міліції ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт наквартиру, об`єкт житлової нерухомості загальною площею 75,1 м2 розташовану за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлове приміщення, літ. А загальною площею 135,2 м2 розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1