печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 квітня 2017 року

Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва клопотання т.в.о. начальника відділення слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції України в місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури номер 6 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Т.в.о. начальника відділення слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції України в місті Києві ОСОБА_6 звернувся до печерського районного суду міста Києва з клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури номер 6 ОСОБА_3 та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Слідчий посилався на таке: У провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001621від 07.04.2017 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.04.2017 приблизно о 05 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 перебуваючи в приміщенні ресторану «Чайхана Базар», по бул. Лесі Українки, 27/1, в м. Києві разом невстановленими слідством особами спровокував конфлікт та бійку з двома невстановленими досудовим розслідуванням особами, в яку з метою припинення конфлікту втрутився охоронець ресторану ОСОБА_8 , але ОСОБА_5 грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, ігноруючи загальноприйняті норми моральності та поведінки в суспільстві, усвідомлюючи наявність в закладі інших відвідувачів та обслуговуючого персоналу, свідомо передбачаючи негативні та протиправні наслідки своїх дій, умисно наніс декілька ударів кулаком в область голови ОСОБА_8 та діставши із наплічної сумки спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень предмет травматичний револьвер з якого здійснив три постріли в напрямку ОСОБА_8 , заподіявши останньому вогнепального поранення грудної клітки.

Таким чином, як зазначено у клопотанні, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисних дій, які виразились у грубому порушенні громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю із застосуванням предмета заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачений ч. 4 ст. 296 КК України. 07.04.2017 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю м. Києва, громадянину України, українцю, з середньою освітою, неодруженому, маючому на утриманні двох малолітніх дітей, не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому ( зі слів) було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4ст. 296 КК України.

Вина ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого правопорушення підтверджується наступним : протоколами огляду місця події; рапортами працівниками поліції; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; довідкою про нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до п. 4 ст. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілих і свідків,перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинить інші кримінальні правопорушення, а інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки останнього.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.

Підозрюваний та адвокат у судовому засіданні заперечували проти задоволенні клопотання, посилаючись на те, що прокурором не доведено, що існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, кваліфікація дій не відповідає обставинам, які викладені у витягу з кримінального провадження, прокурором не доведено, що не існує підстав для обрання менш суворого запобіжного заходу.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання та заслухавши сторони кримінального провадження, прийшов до наступного: У провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001621від 07.04.2017 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. 07.04.2017 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю м. Києва повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, покарання за яке у разі доведеності його вини передбачає від трьох до семи років позбавлення волі та у відповідності до ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров,я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утримуванців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини. У відповідності до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключного у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м,яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених ст. 176 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу у розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалась від органі досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавленні волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавленні волі на строк понад п,ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання, санкція ч.4 ст. 296 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавленні волі на строк від трьох до семи років. У відповідності до ст. 12 КК України, яка визначає кваліфікацію злочинів вказаний злочин відноситься до тяжкого злочину. Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться у протоколах допиту свідків, протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, інших доказів, наданих до клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину за викладених у клопотанні обставин. Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України. У відповідності до ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого з моменту затримання.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний , обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою вказаної статті.

Відповідно до п.3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду. Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_5 не судимий, має сім,ю, на утриманні двох малолітніх дітей, вагітну дружину, відсутні будь-які докази повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення. Слідчий суддя вважає, що ризики , передбачені ст. 177 КПК України та викладені у клопотанні старшим слідчим, заслуговують на увагу. Але слідчим суддею зазначається, що у клопотанні прокурора не у повному обсязі викладені всі обставини щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: не доведено жодного випадку на підтвердження ризиків неявки до слідчого після вручення повідомлення про підозру, що підозрюваний є інвалідом другої групи, має міцні соціальні стосунки. Будь-яких доказів щодо підтвердження ризиків щодо знищення чи спотворення речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, не наведено. Тому, з урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що у клопотанні не наведено достатніх підстав для застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, в клопотанні не надано будь-яких підстав вважати, що жоден із більш м,яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. У відповідності до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м,яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе, передбачені пунктом 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м,який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотання, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З урахуванням всього викладеного, слідчий суддя вважає можливим застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 більш м,який запобіжний захід цілодобовий домашній арешт. У відповідності до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На підставі ст. ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194 КПК України слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання т.в.о. начальника відділення слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції України в місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури номер 6 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- не відлучатися з місця проживання місто вулиця Оборонна будинок 8.

без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт /паспорти/ для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- заборонити спілкування зі свідками, потерпілими, підозрюваними у кримінальному провадженні номер 0001621 за списком, наданим слідчим, прокурором;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що працівники органу внутрішніх справ, що здійснює контроль за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з,являтися у житлове приміщення цієї особи, вимагати надавати будь-яких пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього судом обов`язків.

Визначити строк дії вказаної ухвали до 05 червня 2017 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні номер 0001621.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Апеляційного суду міста Києва протягом п`яти днів після її оголошення.

Слідчий суддя