печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 серпня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, у вигляді тримання під вартою,

В С Т А Н О В И В:
В провадження слідчого судді Печерського району м. Києва надійшло клопотання слідчого в особливо важливих справах четвертого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 , погодженого з прокурором другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, а саме у пропозиції надання неправомірної вигоди службовій особі та в надані такої вигоди, службовій особі за вчинення в інтересах третьої особи дії з використанням службового становища, за попередньою змовою групою осіб.

Слідчий клопотання обґрунтовує тим, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді позбавлення волі строком від 4 років до 8 років, з конфіскацією майна або без такої, а аналіз матеріалів кримінального провадження та фактичних обставин справи свідчить про наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме те, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а відтак застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти доведеним у ході досудового розслідування ризикам.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 не оспорюючи висунуту підозру, заперечував проти задоволення клопотання посилаючись на відсутність та недоведеність ризиків вказаних у клопотанні, у зв`язку з чим просив у задоволенні клопотання відмовити. Разом з тим, враховуючи данні про особу ОСОБА_5 , його позитивні характеристики, наявність хворих батьків та утриманців, тобто наявність сталих соціальних зв`язків, його матеріальний стан та відсутність наміру переховуватися від слідства та суду, просив обрати ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника та зазначив, що не має наміру ухилятися від слідства та суду та перешкоджати досудовому розслідуванню.

Заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, вивчивши в нарадчій кімнаті клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002145 від 03.07.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

07.08.2017року о 15:55год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та в той же день о 21.50год ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Частиною 2 ст.29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про ймовірну причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи, на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Органом досудового розслідування шляхом внесення відповідного клопотання ініційовано питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1- 4 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтверджені належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.

Незважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, він вперше притягується до кримінальної відповідальності, має вищу освіту, високі моральні якості, працює, одружений, має утриманців та міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання.

З огляду на викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування не доведено та слідчим суддею не встановлено об`єктивних даних, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливо лише в умовах тримання ОСОБА_5 під вартою.

Враховуючи характер висунутої підозри, позитивні дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , його вік, сімейний та матеріальний стан, а також відсутність даних про наявність з його сторони спроб ухилитися від органу досудового розслідування та перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_5 , про який йдеться в клопотанні слідчого, а відтак відмовляє в задоволенні клопотання.

Оцінивши в сукупності всі вказані вище обставини, виходячи з доведеності обґрунтованості підозри та наявності існування можливих інших ризиків, які наведені у клопотанні органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає доцільним на підставі абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 128 000 грн., яка буде співмірною з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Також слідчий суддя, з урахуванням вимог ч.3 ст.194 КК України, вважає за необхідне зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 42, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 128 000 грн., зобов`язавши ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в м. Києві:
р/р 373 180 051 120 89;
МФО (код банку) 820172;
ЄДРПОУ банку: 26268059;
Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі, але не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
3) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, визначити в межах строку досудового розслідування до 06.10.2017 року включно.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невнесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, не з`явиться за викликом слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленого законом для використання коштів судового збору.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1