печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 травня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СГ Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 про накладення арешту,

В С Т А Н О В И В :
17 травня 2017 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СГ Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором, про арешт майна, яке на праві власності належить підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав у повному обсязі, з викладених в ньому підстав, просив задовольнити Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів на підставі ч. 1 ст. 107 КПК України не здійснювалась, оскільки таке клопотання не заявлялось. Обґрунтовуючи внесене клопотання слідчий посилався на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0003039, розпочатому 01.04.2015 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 187, ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 15, п.п. 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, діючи спільно з корисливих мотивів, знаходячись біля будинку АДРЕСА_1 , із використанням вогнепальної зброї незаконно позбавили волі ОСОБА_6 , насильно посадили його до автомобіля, після чого із застуванням насильства відкрито заволоділи належним йому майном, а потім відвезли до невстановлених в ході слідства місць, де утримували останнього проти його волі з метою подальшого вимагання грошових коштів. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, підозрюваний ОСОБА_4 є власником: 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_2 ; 1/2 частки квартири за адресою: АДРЕСА_3 ; 1/2 частки квартири за адресою: АДРЕСА_4 . 08.04.2017 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 146; ч. 4 ст. 185; ч. 2 ст. 187; ч. 3 ст. 15, п.п. 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України. Санкцією п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна. Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У частині 3 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону. В свою чергу, у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків. Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виконання завдання щодо запобігання можливості їх приховування, пошкодження, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження та збереження. На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 40, 131-132, 167, 170-171 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СГ Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 про накладення арешту задовольнити.
Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_2 ;

- 1/2 частки квартири за адресою: АДРЕСА_3 ;

- 1/2 частки квартири за адресою: АДРЕСА_4 . Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Ухвала в частині накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її отримання.

Суддя ОСОБА_1