Справа № 640/9261/16-к
н/п 1-кс/640/6058/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" липня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі слідчого ОСОБА_3 ,
представника потерпілих ОСОБА_4 ,
заявника адвоката ОСОБА_5 ,
встановив:
21.07.2017р. адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту на майно, яке було вилучено під час обшуків у виробничих приміщеннях ФОП ОСОБА_6 , проведених 30.05.2016 р. та 30.08.2016 р. за адресою: м. Харків, вул. Рилєєва, 60, а саме:
В обґрунтування клопотання посилався на те, що за наслідками обшуків у виробничих приміщеннях ФОП ОСОБА_6 , проведених 30.05.2016 р. та 30.08.2016 р. за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучене вище вказане майно. Так, ПП «ЮКА-ПРО», яке укладало із ФОП ОСОБА_7 договір 1/17-Л суборенди нежитлового приміщення саме за вищевказаною адресою: АДРЕСА_1 , надіслано останньому листа із вимогою надати доступ до приміщень, що орендуються, з метою повернути швейне обладнання, яке їм належить та знаходилось у цих нежитлових приміщень і було вилучене та арештовано під час вищезгаданих обшуків в рамках цього кримінального провадження. Вважає, що арешт вказаного майна є необґрунтованим, чим безпідставно порушується право власності особи зазначеного майна.
Заявник підтримав подану заяву повністю.
Слідчий та представник потерпілих - ОСОБА_4 , будучи допитаними в судовому засіданні, проти скасування арешту заперечували, посилаючись на те, що на теперішній час досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому накладений арешт є актуальним. Крім того, слідчий посилається на те, що з клопотанням звернулась неналежна особа, оскільки із змісту клопотання випливає, що власником вилученого майна є ПП «ЮКА-ПРО», а звернулась до суду ОСОБА_6 .
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
30.05.2016 р. та 30.08.2016 р. ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_8 накладений арешт на майно, яке було вилучене 20.05.2016 р. та 25.08.2016 р. в ході проведення обшуків виробничих приміщень ФОП ОСОБА_6 , розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі на:
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, положення ст.174 КПК України визначає осіб, що мають право на подачу клопотання про скасування арешту.
Тобто, клопотання про скасування арешту подане не належною особою, оскільки заявник посилається на те, що він не є власником або володільцем арештованого майна.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання задоволенню не підлягає.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно положень ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.
Даних на підтвердження того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, слідчому судді не надано, а тому на теперішній час слідчий суддя не вбачає підстав для скасування арешту майна, накладений ухвалами слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 30.05.2016 р. та 30.08.2016 р.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснюється, відповідно положень ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 372 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.
Слідчий суддя - ОСОБА_1