Справа № 145/350/16-к
УХВАЛА

"04" травня 2016 р. Тиврівський районний суд Вінницької області в складі:

головуючого ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
потерпілої ОСОБА_5 ,
представника потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Тиврів у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000016, клопотання про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гнівань Тиврівського р-ну, жителя АДРЕСА_1 ,

від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України,

встановив:
Прокурор Жмеринської міської прокуратури звернувся до Тиврівського районного суду з клопотанняя про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України в зв`язку з дійовим каяттям, в якому вказує, що 24.11.2015 р., приблизно о 22 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи за місцем свого проживання, що за адресою АДРЕСА_1 , в ході раптово виниклої на побутовому ґрунті суперечки зі своєю дружиною ОСОБА_5 , підійшов впритул до неї та наніс удар кулаком в обличчя, після чого продовжив наносити їй удари кулаком в область плеча правої руки, тим самим, умисно спричинивши їй тілесні ушкодження.

Згідно із висновком судово-медичного експерта № 117 від 04.12.2015 р. у ОСОБА_5 виявлено набряк м`яких тканин обличчя, численні синці на правій руці, що виникли від дії тупого твердого предмету (предметів), можливо 24.11.2015 і по ступеню тяжкості належать до легких тілесних ушкоджень.

В судовому засіданні прокурор підтримала заявлене клопотання, пояснила, що підозрюваний свою винуватість визнав повністю, щиро кається у скоєному, сприяв розкриттю кримінального правопорушення, потерпіла доказів спричинення матеріальної шкоди не надала, а по питанню вчинення моральної шкоди потерпіла може звернутись з цивільним позовом після розгляду даного клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечує в задоволенні клопотання, вину визнав повністю, кається у скоєному, пояснив, що просив пробачення в потерпілої, в присутності прокурора, але потерпіла хотіла, щоб його судили, оскільки не бажає щоб він зміг виїхати на заробітки за кордон. Він хотів в рахунок відшкодування шкоди привезти потерпілій машину дров, але вона не погодилась.
Потерпіла ОСОБА_5 заперечує проти задоволення клопотання, пояснила, що ОСОБА_4 пробачення в неї не просив, в лікарню вона не зверталась, але вважає що їй спричинена моральна шкода, яка не відшкодована.
Представник потерпілої ОСОБА_6 заперечує в задоволенні клопотання, пояснив, що під час слідства - питання про моральну шкоду не вивчалось взагалі, від цивільного позову потерпіла не відмовлялась, такої заяви слідчий у неї не брав, обвинувачений мав можливість відшкодувати моральну шкоду, але навіть дров, які обіцяв - не привіз, а тому його обіцянку не можна розцінювапти як повне відшкодування збитків. Про свою незгоду потерпіла вказала в клопотанні.
Суд, вислухавши учасників кримінального провадження, вважає за доцільне відмовити в задоволенні клопотання з слідуючих підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 286 КПК України прокурор зобов`язаний ознайомити потерпілого з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності.
Сутність дійового каяття як підстави обов`язкового звільнення від кримінальної відповідальності полягає у тому, що особа, яка вчинила злочин, не лише внутрішньо переживає і словесно розкаюється у вчиненому, а й підтверджує це своїми соціально корисними й активними діями.
Особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, якщо її посткримінальна поведінка є позитивною і повністю відповідає змісту дійового каяття, яке включає такий обов`язковий елемент, як повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.
Відшкодуванням завданих збитків та усуненням заподіяної шкоди слід визнавати зокрема: усунення моральної шкоди у тій формі, яка задовільняє потерпілого (вибачення у публічній формі, спростування неправдивих відомостей у засобах масової інформації, грошова компенсація).
Відшкодування завданих збитків та усунення заподіяної шкоди - це дії, які фактично усувають негативні наслідки вчиненого злочину. Закон прямо вказує на те, що звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе тільки у разі реального відшкодування у повному обсязі заподіяної злочином шкоди. З огляду на це, ст. 45 не може бути застосована у випадках, коли обвинувачений (підсудний) лише обіцяє відшкодувати заподіяні ним збитки у майбутньому.
Обіцянка привезти дров не реалізована, а тому не свідчить про повне відшкодування шкоди. Потерпіла в клопотанні зазначила, що заперечує в звільненні обвинуваченого від покарання на підставі ст. 45 КК, вважає, що їй завдано маральну шкоду і бажає судового розгляду та звернення з позовом про відшкодування моральної шкоди, що не дає підстав вважати що повне відшкодування шкоди.

У відповідності до ст. 288 КПК України, суд зобов`язаний з`ясувати думку потерпілого щодо можливості звільнення підозрюваного від кримінальної відповідальності, у разі встановлення судом необґрунтованості клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд своєю ухвалою відмовляє у його задоволенні та повертає клопотання прокурору для здійснення кримінального провадження в загальному порядку або продовжує судове провадження в загальному порядку, якщо таке клопотання надійшло після направлення обвинувального акта до суду.

Керуючись ст. 288 КПК України, ст. 45 КК України, -

ухвалив:
В задоволенні клопотання прокурора про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, на підставі ст. 45 КК України у зв`язку дійовим каяттям відмовити і повернути його прокурору прокуратури Тиврівського району Вінницької області.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_7