УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2016 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши, клопотання старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУ НП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000558, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.06.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ст. 218-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий в ОВС відділу СУ ГУ НП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_3 07.10.2016 року звернулась до суду з клопотанням про накладення арешту на кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Міра Фінанс» () - № НОМЕР_1 , який відкритий в АТ «Райффейзен Банк Аваль» у м. Києві у межах встановлених кримінальних провадженням збитків у сумі 2 294 849 065,28 грн., в частині видатку коштів, з можливість зарахування на зазначені рахунки коштів.

Клопотання слідчий мотивує тим, що Слідчим управлінням Головного управління НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000558, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.06.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ст. 218-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ПАТ «БАНК МИХАЙЛІВСЬКИЙ» (в подальшому - Банк) зловживаючи своїм службовим становищем здійснили розкрадання чужого майна шляхом протиправного укладання з ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНО-РОЗРАХУНКОВИЙ ЦЕНТР» (в подальшому - ТОВ «ІРЦ»), ТОВ «КРЕДИТНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ ЦЕНТР» (в подальшому ТОВ «КІЦ»), ТОВ «Фінансова компанія «Плеяда» (в подальшому ТОВ «ФК «Плеяда») договорів доручення та позики на підставі яких Банк, вводячи фізичних осіб, які бажали вступити вкладниками, в оману як повірений здійснив залучення грошових коштів фізичних осіб на суму понад 1,5 млрд. грн. на рахунки цих небанківських фінансових установ у позику.

У судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання, просив накласти арешт на зазначене майно.

Клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання (ч. 1 ст. 172 КПК України).

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення слідчого, слідчий суддя прийшов до висновку, що воно підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Відповідально до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

У відповідності до положень ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. (ч.2 ст. 171 КПК України).

Слідчий у поданому клопотанні зазначив, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є речовими доказами у кримінальному провадженні, однак, відповідної постанови слідчого про визнання грошових коштів речовими доказами до суду не надано.

При цьому, відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна слідчому для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 131, 132, 163, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУ НП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000558, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.06.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ст. 218-1 КК України повернути старшому слідчому в ОВС відділу СУ ГУ НП у м. Києві капітану поліції ОСОБА_3 та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя