Справа № 373/646/16-к Головуючий у І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/780/947/16 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_2
Категорія 48 12.07.2016

УХВАЛА
Іменем України
12 липня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

з участю прокурора ОСОБА_6

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2016 року, якою обвинувальний акт про обвинувачення

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Безпечна, Жашківського району Черкаської області, мешканця АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, повернуто прокуророві, який здійснював процесуальне керівництво досудовим розслідуванням для приведення його у відповідність до вимог закону.

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2016 року, обвинувальний акт про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК повернуто прокуророві, який здійснював процесуальне керівництво досудовим розслідуванням для приведення його у відповідність до вимог закону, оскільки обвинувальний акт не містить у собі належним чином сформульованого обвинувачення, а сформульоване обвинувачення не в повній мірі ґрунтується на фактичних обставинах.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2016 року про повернення прокуророві обвинувального акту про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що обвинувальний акт про обвинувачення ОСОБА_7 складений з дотриманням вимог КПК України, зокрема, під час складання обвинувального акту безумовно дотримані вимоги ст. 291 КПК України. В обвинувальному акті міститься формулювання обвинувачення, з посиланням на фактичні обставини, які прокурор вважав встановленими і які відносяться до предмету доказування у кримінальному провадженні, у відповідності з вимогами ч. 1 ст. 91 КПК України, викладені у хронологічному порядку. Більше того, зазначає, що в обвинувальному акті формулювання обвинувачення складається з обставин, які свідчать про наявність доведених даних про подію (час, місце, спосіб) кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету вчинення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості кримінального правопорушення, тощо. З огляду на викладене, зазначає, що обвинувальний акт є відповідним і вимогам Європейського суду з прав людини, оскільки до відома обвинуваченого ОСОБА_7 доведено компетентним органом твердження про вчинення ним правопорушення, який відповідно до КК України є осудним і за яке встановлено відповідальність карного та попереджувального характеру. У зв`язку із викладеним, вважає, висновки суду першої інстанції хибними та такими, що не відповідають вимогам КПК України, оскільки прийняті з істотним порушенням процесуального закону і неправильним застосуванням КПК, що відповідно перешкодило суду повно та всебічно з`ясувати обставини кримінального провадження, встановити істину, забезпечити права і законні інтереси учасників кримінального провадження і ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, котрий підтримав апеляційну скаргу в повному обсязі, вивчивши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до переконання, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ст. 291 ч. 1 п. 5 КПК України, обвинувальний акт має містити, серед іншого: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, формулювання обвинувачення та розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Проте, як видно з обвинувального акту, він не відповідає вимогам вищевказаної статті.

Суд першої інстанції в ухвалі правильно та обґрунтовано вказав, що обвинувальний акт не містить у собі належним чином сформульованого обвинувачення, а сформульоване обвинувачення не в повній мірі ґрунтується на фактичних обставинах.

Так, в обвинувальному акті зазначається, що кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди не спричинено, але тяжких наслідків, тобто втрат матеріального характеру, зазнали інтереси юридичної особи користувача земельної ділянки.

Відповідно до диспозиції ч. 2 ст. 367 КК України необхідною складовою мають бути матеріальні збитки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

В чому саме полягають втрати матеріального характеру юридичної особи в обвинувальному акті не вказано.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд обґрунтовано повернув обвинувальний акт стосовно ОСОБА_7 прокуророві, оскільки обвинувачення висунуте ОСОБА_7 є неконкретним, що унеможливлює суд на виконання вимог ст. 348 КПК України роз`яснити суть обвинувачення в судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:
Ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2016 року, якою обвинувальний акт про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, повернуто прокуророві, який здійснював процесуальне керівництво досудовим розслідуванням для приведення його у відповідність до вимог закону залишити без зміни.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ: