Справа № 456/2638/16-к
Провадження № 1-кс/456/527/2016
УХВАЛА

про накладення арешту

31 серпня 2016 року Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника цивільного позивача адвоката ОСОБА_4 , слідчого Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання представника цивільного позивача в кримінальному провадженні № 0001432 ОСОБА_7 - ОСОБА_4 про накладення арешту на майно,

в с т а н о в и в :

в обґрунтування клопотання представник цивільного позивача ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_4 покликалась на те, що 10.07.2016р. близько 05:00 год. біля приміщення нічного клубу «Сейф» в м. Стрий по вул.Галицькій ОСОБА_6 побив сина цивільного позивача - ОСОБА_9 , завдавши останньому тяжкі тілесні ушкодження.

За даним фактом Стрийським ВП ГУНП відкрито кримінальне провадження №0001432 за ч.1 ст.121 КК України.

21.07.2016р. ОСОБА_6 оголошено підозру за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

З 10.07.2016р. по даний час ОСОБА_9 перебуває в Стрийській ЦРЛ в лежачому положенні, у важкому стан, без свідомості. Відповідно до висновку судово-медичної експертизи від 18.07.2016р. у ОСОБА_9 виявлено переломи потиличної кістки справа з переходом на основу черепа, внутрішньо-мозкова гематома правої півкулі мозочка, внутрішньо-мозкова гематома в лівій лобній частці, зміщення серединних структур зліва направо, ознаки компресії базальної цистерни 4-го шлуночка, субдуральна гематома до 5 см. зліва, перелом кута нижньої щелепи справа. Останній, перебуваючи у Стрийській ЦРЛ, щоденно проходить обстеження в невропатологів, стоматологів, хірургів, травматологів, ЛОР-лікарів, окулістів. Йому проведено дві операції планове операційне втручання декомпресійна трепанація черепа, видалення внутрімозкової гематоми правої півкулі мозочка. Лікування потребує великих матеріальних затрат та несе значне моральне навантаження.

29.08.2016р. ОСОБА_8 подано слідчій СВ Стрийського ВП ГУ НП позовну заяву в даному кримінальному провадженні про відшкодування матеріальних збитків в розмірі 100 000 грн. та 500 000 грн. моральної шкоди.

Для забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, просила накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 , а саме автомобілі:

1.Mitsubishi Lancer - 1584, 2008 року випуску, сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 ,

2.Mersedes-Benz Vito 108 Д - 2299, 1998 року випуску, зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 ,

3.Fiat Ducато - 2286, 2004 року випуску, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 ,

4.Citroen Jumpy - 1868, 2001 року випуску, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_4 .

Розгляд клопотання просила проводити без повідомлення ОСОБА_6 .

В судовому засіданні представник цивільного позивача - адвокат ОСОБА_4 підтримала подане клопотання з наведених у ньому мотивів, не заперечила того, що підозрюваний частково відшкодував матеріальні збитки, сплативши її довірительці суми, зазначені у поданих ним розписках.Зазначила, що стан ОСОБА_9 тяжкий, лікування надалі триватиме, на що потрібні значні матеріальні затрати. Окрім цього її довірителька не відмовилася від цивільного позову.

Підозрюваний ОСОБА_6 заперечив проти задоволення клопотання, покликаючись на те, що в рахунок відшкодування завданих потерпілому збитків сплатив ОСОБА_8 4000 доларів США, підтвердивши це наданими копіями розписок.

Прокурор та слідча ОСОБА_5 вважали клопотання підставним.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши долучені до клопотання матеріали, суд прийшов до наступного висновку.

За ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п.4 ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 6 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
За ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Згідно ч. 3 ст. 171 КПК у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
За ч.1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Частинами 1-7 ст. 173 КПК передбачено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Встановлено, що 21.07.2016р. ОСОБА_6 оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, а саме в тому, що він 10.07.2016р. близько 05 год. 46 хв. заподіяв ОСОБА_9 тяжкі тілесні ушкодження (кримінальне провадження №0001432).
29.08.2016р. представником потерпілого ОСОБА_7 подано слідчій ОСОБА_5 цивільний позов в даному кримінальному провадженні до ОСОБА_6 про стягнення 100000 грн. матеріальної шкоди та відшкодування 500000 грн. моральної шкоди.
Відповідно до результатів аналітичного пошуку ТЗ по НАІС ДДАІ МВС України від 19.07.2016р. ОСОБА_6 належать автомобілі:
1.Mitsubishi Lancer - 1584, 2008 року випуску, сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 ,

2.Mersedes-Benz Vito 108 Д - 2299, 1998 року випуску, зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 ,

3.Fiat Ducато - 2286, 2004 року випуску, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 ,

4.Citroen Jumpy - 1868, 2001 року випуску, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_4 .

Вважаю, що в клопотанні представник цивільного позивача надав належні докази факту завдання кримінальним правопорушенням шкоди потерпілому; зазначив розмір позовних вимог; розмір завданої матеріальної шкоди у зв`язку з перебуванням потерпілого у важкому стані в лікарні надалі зростатиме; є підстави вбачати наявність заподіяної потерпілому моральної шкоди.
Отже, проходжу до висновку, що з метою забезпечення цивільного позову на загальну суму 600 000 грн., для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна ОСОБА_6 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України; не працює; не здійснює підприємницьку діяльність; виходячи з принципів розумності та співрозмірності, клопотання слід задоволити та накласти арешт на майно (автомобілі) підозрюваного.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 175, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:

клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження на автомобілі, які належать ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Жирівське Жидачівського району Львісської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
1.Mitsubishi Lancer - 1584, 2008 року випуску, сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_5 ,

2.Mersedes-Benz Vito 108 Д - 2299, 1998 року випуску, зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 ,

3.Fiat Ducато - 2286, 2004 року випуску, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 ,

4.Citroen Jumpy - 1868, 2001 року випуску, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_4

Виконання цієї ухвали доручити слідчому Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області лейтенанту поліції ОСОБА_5 .
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1