печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 жовтня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту, -

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням в порядку ст.ст. 170, 174 КПК України, в якій просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.07.2016 на грошові кошти ОСОБА_5 , які знаходяться на рахунках №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 відкритих в ПАТ «ОТП банк».
В судовому засіданні адвокати ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підтримали клопотання та просили задовольнити його з наведених підстав.
В судове засідання прокурор, слідчий не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив, клопотань про розгляд у його відсутність не надходило.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що слідчий, прокурор в судові засідання не з`явився, про час та місце розгляду провадження повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд провадження у його відсутність не надходило, що є проявом принципу диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги без участі слідчого, прокурора в судовому засіданні на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення адвоката, дослідивши матеріали кримінального провадження, надходить до наступних висновків.
Судовим розглядом встановлено, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.07.2016 було накладено арешт в тому числі й на грошові кошти ОСОБА_5 , які знаходяться на рахунках №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 відкритих в ПАТ «ОТП банк».
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, надходить до висновку, що в судовому засіданні не було доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба та, що арешт накладено необґрунтовано.
Доводи, викладені в клопотанні про скасування арешту та наведені адвокатами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судовому засіданні, не містять, і слідчим суддею при його розгляді, не встановлено належних та допустимих доказів для протилежного висновку.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1