26.10.2016 Єдиний унікальний № 375/1271/15-к Провадження № 1-кс/371/146/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 жовтня 2016 року м. Миронівка

Суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_2 , .

заявника ОСОБА_3 ,

осіб, що беруть участь

у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

з секретарем ОСОБА_6 ,

розглянувши заяву представника потерпілого у кримінальному провадженні № 0000326 ОСОБА_7 про відвід головуючого судді,

У С Т А Н О В И В :
У провадженні судді Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_8 перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 367 ч. 2 КК України.

У підготовчому судовому засіданні 17 жовтня 2016 року представник потерпілого у кримінальному провадженні ОСОБА_7 . ОСОБА_3 заявив відвід головуючому судді ОСОБА_8 .

Заява обґрунтована тими обставинами, що поведінка судді викликає у нього обґрунтовані сумніви в його неупередженості, оскільки головуючий суддя допускає порушення кримінально-процесуального законодавства, які були допущені іншим суддею та стали підставою для її відведення.

15 червня 2016 року суд у складі головуючого судді ОСОБА_8 постановив ухвалу про повернення обвинувального акта прокурору у зв`язку з його невідповідністю вимогам КПК України, а позовних заяв - потерпілим з підстав несплати судового збору. Прийняте рішення суд мотивував тими обставинами, що в обвинувальному акті не зазначено мотивів та мети вчинення кримінального правопорушення, на стадії досудового розслідування було порушено право обвинуваченого на кваліфіковану правову допомогу, потерпілі не звільнені від сплати судового збору за подання цивільних позовів.

Вказане судове рішення скасовано при перегляді апеляційною інстанцією, проте апеляційний суд не виразив своєї позиції щодо можливого порушення прав обвинуваченого та законності вимоги від потерпілих сплатити судовий збір.

Не дивлячись на факт скасування прийнятого рішення, внутрішнє переконання судді залишається незмінним і він розглядатиме провадження з огляду на «порушення прав потерпілого» та ухвалить передбачуване рішення про відмову у задоволенні цивільних позовів.

Вказані обставини викликають сумнів в неупередженості судді при розгляді кримінального провадження.

При розгляді заяви про відвід заявник підтримав вимоги поданої заяви. В обґрунтування заявленого відводу послався на обставини, викладені у заяві. Додатково зазначив, що підтвердженням факту порушення головуючим суддею кримінально-процесуального законодавства в ході підготовчого судового засідання вважає проведення засідання за участю захисника обвинуваченого, який не має відповідних повноважень, та з порушенням порядку його проведення. Суддя приймав рішення за результатами підготовчого судового засідання і має власну позицію, а тому розгляд ним кримінального провадження може призвести до необ`єктивного рішення.

Прокурор висловив думку про необґрунтованість заяви про відвід, з посиланнями на ті обставини, що головуючий суддя ОСОБА_8 при прийнятті рішення за результатами підготовчого судового засідання міг припуститися помилки.

Особи, що беруть участь у кримінальному провадженні, вважають доводи заявника безпідставними.

Доводи, викладені заявником у поданій заяві про відвід та наведені у судовому засіданні під час розгляду заяви, вказують на відсутність підстав для задоволення відводу.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

За положеннями ч. 5 ст. 55 Закону України Про судоустрій і статус суддів суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Судді мають неухильно дотримуватися засад кримінального провадження, закріплених ст. 7 КПК України, маючи на увазі, що їх порушення дає об`єктивні підстави для сумніву у неупередженості та безсторонності суду.

Згідно з правилами частин 1 та 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Для відведення судді з підстав упередженості необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді.

Викладаючи обставини, з якими пов`язує необхідність усунення судді від участі у судовому провадженні, заявник вказав на факт скасування прийнятого за результатами проведення підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні № 0000326 судового рішення про повернення обвинувального акту прокурору та наявність внутрішнього переконання судді у правильності мотивів, які лягли в основу прийнятого рішення за результатами підготовчого провадження рішення.

З матеріалів кримінального провадження № 0000326 про обвинувачення ОСОБА_4 за ст. 367 ч. 2 КК України вбачається, що ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 15 червня 2016 року за результатами проведення підготовчого судового засідання обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні повернуто прокурору. Позовні заяви ОСОБА_7 та ОСОБА_9 повернуто потерпілим для сплати судового збору в частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди.

Рішення мотивовано тими обставинами, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України. Суд також вказав на факт порушення права обвинуваченого на захист в ході досудового розслідування та факт несплати потерпілими судового збору за заявленими позовними вимогами про стягнення моральної шкоди.

За апеляційними скаргами прокурора Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури та представника потерпілого вказане судове рішення скасовано ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Київської області від 09 серпня 2016 року. Кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за ст. 367 ч. 2 КК України повернуто до суду першої інстанції для виконання вимог ст.ст. 314-316 КПК України.

Суддя, визначений для даного судового провадження з допомогою автоматизованої системи документообігу суду, призначив підготовче засідання у кримінальному провадженні.

Той факт, що прийняте за результатами підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні судове рішення було скасовано, не є достатнім для висновку про упередженість судді та його відведення.

Згідно положень ч. 2 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, при перегляді судових рішень Верховним Судом України або за нововиявленими обставинами, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.
Закріплена у даній статті заборона повторної участі судді у кримінальному провадженні спрямована на те, щоб запобігти можливій необєктивності та упередженості судді, повязаним з тим, що він під час своєї попередньої участі у кримінальному провадженні прямо чи побічно висловив свою позицію щодо винуватості підозрюваного чи обвинуваченого (засудженого, виправданого) у вчиненні кримінального правопорушення.

Повторність участі судді у кримінальному провадженні припускає, що даний суддя вже брав участь у кримінальному провадженні, тобто вирішував питання про винуватість або невинуватість обвинуваченого.
Провадження в суді першої інстанції складається з двох стадій - підготовчого провадження і судового розгляду. Проте не розглядається законодавцем як повторна участь судді, визначеного для конкретного судового провадження з допомогою автоматизованої системи документообігу суду, в судовому розгляді після його участі в підготовчому провадженні, виходячи з того, що підготовче провадження і судовий розгляд становлять єдиний процес провадження в суді першої інстанції.

Участь судді в підготовчому провадженні в порядку ст. 314 КПК України, після якого він повернув обвинувальний акт, не перешкоджає його участі в цьому кримінальному провадженні.
Не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Заявником не доведено, що суддя при прийнятті рішення, яке скасовано за результатами апеляційного перегляду, діяв недобросовісно, або ж не міг припуститися судової помилки.
Заявником не підтверджено факт допущення суддею порушення правил участі захисника обвинуваченого у кримінальному провадженні.
Частиною 1 ст. 50 КПК України закріплено перелік необхідних документів, наявність яких підтверджує повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні.
Згідно з ч. 3 вказаної статті встановлення будь-яких додаткових вимог, крім предявлення захисником документа, що посвідчує його особу, або умов для підтвердження повноважень захисника чи для його залучення до участі в кримінальному провадженні не допускається.
Матеріали кримінального провадження містять письмові документи, які підтверджують повноваження захисника ОСОБА_5 на участь у конкретному кримінальному провадженні (а.с.,а.с. 63, 64 т. 2).
Заявником не доведено, що в ході підготовчого судового засідання головуючий суддя вчиняв процесуальні дії, які не повязані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду, та які вчиняються в ході судового розгляду.

Посилання заявника на ті обставини, що внутрішнє переконання судді залишається незмінним, тому він розглядатиме провадження з огляду на порушення прав обвинуваченого та ухвалить передбачуване рішення про відмову у задоволенні цивільних позовів потерпілих, не заслуговують на увагу.

Внутрішнє переконання судді є правовою категорією, що забезпечує функціонування судді в межах наданих йому прав і обов`язків.
Процесуальний закон пов`язує внутрішнє переконання судді з доказами, зібраними і наданими сторонами у справі, дослідженими за участю сторін відповідно до пред`явлених законом вимог до порядку такого дослідження з метою встановлення обставин справи.
За таких обставин переконання судді залежить від наданих доказів і доводів сторінкримінального провадження, і об`єктивізація переконання в рішенні не може проводитися за розсудом судді без урахування вимог не лише процесуального, а й матеріального законів.

Заявником не наведені обставини щодо професійної упередженості судді ОСОБА_8 , які виключають участь судді у кримінальному провадженні № 0000326.

Той факт, що заявник внаслідок суб`єктивних міркувань сумнівається в неупередженості головуючого у кримінальному провадженні судді, не свідчить про упередженість та необ`єктивність судді і, як наслідок, не тягне за собою усунення судді від розгляду кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 369 - 372 КПК України,

У Х В А Л И В :
У задоволенні заявленого представником потерпілого ОСОБА_7 ОСОБА_3 відводу судді ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000326 про обвинувачення ОСОБА_4 за ст. 367 ч. 2 КК України відмовити.

Судовий розгляд кримінального провадження продовжити у тому ж складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис ОСОБА_1

Згідно з оригіналом.

Суддя ОСОБА_1