Провадження № 1кс/201/8549/2015
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2015 року Жовтневий районний суд
м. Дніпропетровська
у складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Шунгіт» про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 0000087 від 06.10.2014, -

ВСТАНОВИВ:
ТОВ «Шунгіт» звернулося до суду із вищезазначеним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що в провадженні СВ ФР ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області знаходилося кримінальне провадження за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, внесене до ЄРДР за № 0000087 від 06.10.2014. Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08 липня 2015 року накладено арешт на банківські рахунки ТОВ «Шунгіт», відкриті у АТ «УКРСИББАНК», а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня). Постановою слідчого від 01.09.2015 кримінальне провадження закрито, у зв`язку з чим, просить клопотання задовольнити.

Представник заявника вимоги клопотання підтримав та просив здійснювати його розгляд за його відсутності.

Слідчий проти задоволення клопотання не заперечував та просив здійснювати його розгляд за його відсутності.

Розглянувши клопотання, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08.07.2015 року у справі № 201/11146/15к (провадження № 1кс/201/7018/2015) було задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на банківські рахунки ТОВ «Шунгіт», відкриті у АТ «УКРСИББАНК», а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Постановою слідчого СВ ФР ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 кримінальне провадження № 0000087 від 06.10.2014 року закрито у зв`язку з відсутністю у діях службових осіб ТОВ «Шунгіт» складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 212 КК України.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно із ч. 3 даної статті прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Тобто арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо відпали підстави його застосування. Необхідність скасування накладення арешту майна може обумовлюватися і закриттям провадження. У зв`язку із тим, що арешт у рамках даного провадження накладний слідчим суддею, даний арешт також підлягає скасуванню слідчим суддею, так як його ухвала є правовою підставою скасування даного заходу забезпечення кримінального провадження

Відповідно до п. 4 ч 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.

Вирішуючи вимоги представника заявника у судовому засіданні, а також приймаючи до уваги відсутність підстав для подальшого арешту майна заявника, суд вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 170-174 КПК України,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08.07.2015 у справі № 201/11146/15к (провадження № 1кс/201/7018/2015) на грошові кошти у видатковій частині, що знаходяться на рахунку ТОВ «Шунгіт» (код ЕДР 34316747) рахунки № НОМЕР_4 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня) в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005) скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1