н/п 1-кс/640/6709/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" вересня 2015 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
встановив :
При детальному аналізі, використовуючи інформаційно-аналітичні бази на рівні Міндоходів встановлено, що основними товарно-матеріальними цінностями, які ТОВ "Кепіталс груп" та ТОВ «Серпантин плюс» придбає у контрагентів-постачальників є: компонент моторних палив ароматичний марка Б, пиво "Баварія Преміум Пілзнер", пиво "Жигулі барне Бархатне", світери для чоловіків , брюки джинсові, ночні рубашки, двері металопластикові, планки для вікон, півтуші свинні морожені, пиво Бочкове, чайні суміші, фарба червона тепла концентрована, тканина полотняного переплетіння з 70% синтетичних комплексних ниток змішаних з бавовною, ножиці по металу прямі, тощо.
Основними товарно-матеріальними цінностями, які ТОВ "Серпантин плюс" та ТОВ «Кепіталс груп» постачає у бік контрагентів-покупців є: послуги з забезпечення технічної можливості доступу до контенту, виготовлення анімаційного ролику "Депозити Майя", мідний канал, цегла вогнетривка, рама гусениці, інжинірингові послуги, зубчата пара, барабан привода головного конвейера натяжний, редуктор привода гусеничного ланцюга для дробарки, вимірювальний інструмент (калібри різьбові), транспортно-експедиційні послуги, рейко шпальна решітка Р65 на з/б шпалах епюра 1600 знос 2 мм, проволока сварочна легірована діаметр 2 мм, стенд «Гнучка Черепиця», паливо-роздавальна колонка "Evrostar'' на 2 пістолетa LPG, щит управління, тощо.
Виходячи з вищезазначеного, можливо зробити висновок, що ТОВ "Кепіталс груп", ТОВ «Серпантин плюс» фактично є «податковими ямами», оскільки на них встановлено «обрив» ланцюга постачання, а також те, що фінансово-бухгалтерська документація вказаних підприємств носить ознаки фіктивності.
Також вищезазначені суб`єкти господарської діяльності входять до груп-підприємств одного конвертаційного центру, оскільки мають одних й тих самих контрагентів-постачальників та контрагентів покупців.
На даний час у органа досудового розслідування є достатні підстави вважати, що виявлені та вилучені готівкові грошові кошти здобуто з порушенням вимог чинного законодавства України, а саме отримано внаслідок взаємодії з підприємствами з ознаками фіктивності.
Орган досудового розслідування, що з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення даного кримінального правопорушення, а також з метою недопущення знищення даного майна, переховування, втрати, що може нашкодити розслідуванню даного кримінального провадження, орган досудового розслідування вважає за необхідне накласти арешт на вказане майно.
При розгляді клопотання в судовому засіданні слідчий підтримав клопотання.
На виконання вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчим суддею здійснено виклик осіб - власників тимчасово вилученого майна, на яке слідчий просить в зазначеному клопотанні накласти арешт.
Представники власників майна ТОВ "Декопол", ТОВ "Стройпол-Харків" та ТОВ "Сіріус-Комплект" в судове засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином про день, час, місце розгляду клопотання (а.с. 17, 18, 19, 20, 21), причини неявки не повідомили.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття власника майна в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.
На підставі вказаної ухвали Київського районного суду м. Харкова від 03.09.2015, за вказаною адресою: АДРЕСА_4 , проведено обшук, в ході якого, згідно протоколу обшуку від 17.09.2015 вилучено, зокрема, готівкові грошові кошти в сумі 174265 гр. (а.с. 12-16).
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
За змістом чинного законодавства, зокрема, ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Тому відсутність повідомлення про підозру у кримінальному правопорушенні не позбавляє права звернутися з клопотанням про арешт майна для забезпечення доказової бази в кримінальному правопорушенні, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, вказані в клопотанні предмети відповідають критеріям ч. 2 ст. 167 КПК України, мають значення для досудового розслідування, а також можуть доказами у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1