печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2015 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання власника майна директора ТОВ «ДАТА АМ» ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді надійшло клопотання власника майна директора ТОВ «ДАТА АМ» ОСОБА_4 про скасування арешту на майно накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2015, а саме на грошові кошти, що знаходяться на рахунку ТОВ «ДАТА АМ» () № НОМЕР_1 у АТ «Райффайзен банк Аваль» (МФО 380805).
В обґрунтування доводів клопотання представник власника майна зазначає, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2015 року у кримінальному провадженні №0000151 накладено арешт на грошові кошти, які перебувають на рахунку, відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль» та належать ТОВ «ДАТА АМ».

При цьому зазначає, що вказані грошові кошти не належить та на час постановлення ухвали не належали ні підозрюваному (обвинуваченому) або особам, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також не перебувала і не перебуває у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Також вказує, що зазначені грошові кошти не є засобом чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення, за їх допомогою ну відбувалось фінансування чи забезпечення кримінального правопорушення, а також те, що дані грошові кошти не є предметом кримінального правопорушення або одержаними внаслідок кримінального правопорушення.

Посилаючись на те, що арешт на майно слідчим суддею накладено необґрунтовано, представник власника майна просив задовольнити подане клопотання.

В судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримав, посилаючись на його доводи.

Просив клопотання задовольнити.

Вислухавши доводи представника заявника, дослідивши матеріали клопотання, в тому числі і документи надані учасниками в судовому засіданні, слідчий суддя приходь до наступного висновку.

Судовим розглядом на підставі доводів клопотання встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2015 року накладено арешт на грошові кошти, які перебувають на рахунку товариства № НОМЕР_2 відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль».

При цьому, вказану ухвалу постановлено в рамках кримінального провадження №0000151 від 19.03.2015 в ЄРДР, досудове розслідування якого проводиться ГСУ МВС України за фактами фіктивного підприємництва та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205 та ч. 3 ст. 209 КК України.
Згідно ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Окрім цього, звертаючись до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту, слідчий зобов`язаний довести, що майно, на яке накладається арешт, відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.
В судовому засіданні встановлено, що господарське товариство, на рахунки якого накладено арешт є діючим товариством, здійснює господарську діяльність та не має ознак фіктивності.

Крім цього, представником власника майна надано роздруківку руху грошових коштів по рахунках, на які накладено арешт та дані з приводу залишків грошових коштів на означених рахунках з підтвердженням законності джерел їх отримання. Стороною обвинувачення доказів на спростування означених доводів клопотання та наданих матеріалів, не надано.

Наряду з викладеним, слідчий суддя звертає увагу, що диспозицією ст. 209 КК України встановлюється вчинення фінансової операції чи правочину з коштами або іншим майном, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, а також вчинення дій, спрямованих на приховання чи маскування незаконного походження таких коштів або іншого майна чи володіння ними, прав на такі кошти або майно, джерела їх походження, місцезнаходження, переміщення, зміну їх форми (перетворення), а так само набуття, володіння або використання коштів чи іншого майна, одержаних внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів.
Відповідно до примітки 1 ст. 209 КК України, суспільно небезпечним протиправним діянням, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, відповідно до цієї статті є діяння, за яке Кримінальним кодексом України передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, або діяння, вчинене за межами України, якщо воно визнається суспільно небезпечним протиправним діянням, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, за кримінальним законом держави, де воно було вчинене, і є злочином за Кримінальним кодексом України та внаслідок вчинення якого незаконно одержані доходи.
З означеного випливає, що наявність ознак злочину, передбаченого ст. 209 КК України в діях будьяких осіб можливе виключно при встановленні ознак суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, внаслідок вчинення якого незаконно одержані доходи.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено ознак, передбачених ст. 167 КПК України щодо майна, арешт з якого просить зняти його власник.

Крім цього, судовим розглядом встановлено, що жодній особі з службових осіб товариства, чи його засновників не повідомлено про підозру в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання власника майна директора ТОВ «ДАТА АМ» ОСОБА_4 про скасування арешту на майно задовольнити.

Скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2015 року, а саме на грошові кошти, що знаходяться на рахунку ТОВ «ДАТА АМ» () № НОМЕР_1 у АТ «Райффайзен банк Аваль» (МФО 380805), юридична адреса: м. Київ, вул. Лєскова, 9.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий судя ОСОБА_1