Справа № 139/85/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 лютого 2016 року Слідчий суддя Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3
при секретарі судового засідання ОСОБА_4
розглянувши клопотання сторони кримінального провадження слідчого Мурованокуриловецького відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення перевірки в діяльності ДП «Мурованокуриловецький райагроліс» Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства «Віноблагроліс», -
В С Т А Н О В И Л А :
03 лютого 2016 року слідчий Мурованокуриловецького відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотання про надання дозволу на проведення позапланової ревізії у зв`язку з розслідуванням кримінального провадження № 0000023, внесеного до ЄРДР 05 січня 2016 року за правовою кваліфікацією ст. 246 КК України (а.с. 4).
Клопотання слідчого мотивоване тим, що 05 січня 2016 року від директора ДП «Мурованокуриловецький райагроліс» надійшло повідомлення про факт самовільної порубки деревини дуба звичайного у виділі 4 в кварталі лісополоси 81 в обході № 19. В ході перевірки факту було встановлено, що на місці вирубки знаходиться два зрізаних дерева породи дуб і два дерева породи черешня, а ще дев`ять зрізаних дубів вивезено у невідомому напрямку.
З метою повноти та всебічності досудового розслідування, встановлення розміру заподіяних збитків слідчий просив надати дозвіл Державній екологічній інспекції у Вінницькій області на проведення перевірки в діяльності ДП «Мурованокуриловецький райагроліс» Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства «Віноблагроліс».
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання з підстав, наведених у ньому. Зокрема, сторона обвинувачення наполягала на тому, що розмір збитків у кримінальному провадженні може бути встановлений лише відповідно до розрахунку Державної екологічної інспекції, а остання має право на проведення перевірки лише на підставі судового рішення.
Розглянувши дане клопотання, заслухавши пояснення учасників процесу, проаналізувавши чинне кримінально-процесуальне законодавство, прихожу до висновку, що у задоволенні клопотання слідчого слід відмовити, виходячи з наступного:
Судом встановлено, що слідчим Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 внесено до Єдиного реєстру досудових рослідувань за № 0000023, повідомлення ДП «Мурованокуриловецький райогроліс» (а.с. 5) по факту самовільної порубки деревини, дуба звичайного та розпочато досудове розслідування за ст. 246 КК України.
В ході розслідування кримінального провадження встановлено, що загальна сума завданих збитків природі та державі становить 62 246 гривень і ця сума розрахована лісничим ДП «Мурованокуриловецький райагроліс» на підставі Акту обстеження лісових угідь від 05.01.2016 року, Такси на обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, затвердженої постановою КМУ від 23.08.2008 року № 665 (а.с. 12).
Слідчий просить надати дозвіл Державній екологічній інспекцієї у Вінницькій області на проведення перевірки в діяльності ДП «Мурованокуриловецький райагроліс» Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства «Віноблагроліс» з питань дотримання вимог лісового законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, встановлення розміру заподіяних збитків, спричинених самовільною рубкою дерев у виділі 4, кварталі лісополоси 81, обході № 19, порівняння виявлених та зрубаних дерев.
Розмір заподіяних збитків у кримінальному провадженні встановлено (а.с. 12), і, якщо є потреба у визначенні збитків саме Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області, не вбачаю перешкод у її визначенні цією інспекцією на підставі Акту обстеження лісових угідь від 05.01.2016 року та Такси на обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, затвердженої постановою КМУ від 23.08.2008 року № 665 без перевірки ДП «Мурованокуриловецький райагроліс» з питань дотримання вимог лісового законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Крім того, положення кримінального процесуального кодексу України не відносять до компетенції слідчого судді вирішення питання щодо надання дозволу на проведення перевірки.
Зокрема, ст. 1 КПК України визначає, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого Законом України про кримінальну відповідальність (п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України).
Відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України слідчим суддею в межах його компетенції на стадії досудового розслідування розглядаються клопотання слідчого про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.
Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені КПК заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості.
Стаття 131 КПК України дає вичерпний перелік заходів забезпечення кримінального провадження, які можуть бути застосовані, зокрема слідчим суддею, з метою досягнення дієвості провадження.
Відповідно до ч. 2 ст. 93 КПК України, перевірка у кримінальному провадженні є способом збирання доказів стороною обвинувачення.
Кримінальним процесуальним кодексом України не регламентується порядок розгляду слідчим суддею клопотань слідчого щодо надання дозволу на проведення позапланової перевірки, обсяг доказування при їх розгляді, критерії, за якими слідчий суддя повинен визначати достатність підстав для надання дозволу на проведення перевірки.
Вважаю за правильне також зазначити, що посилання сторони обвинувачення на обставину, що Державна екологічна інспекція проводить перевірки лише на підставі рішення суду і що такий порядок проведення перевірок передбачено п. 3 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», не є обґрунтованим. Так, дійсно у зазначеному вище п. 3 Прикінцевих положень Закону України № 71-VIII від 28 грудня 2014 року зазначено, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявкою суб`єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України. Але, відповідно до п. 1.1 ст. 1, Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених п. 41.1 ст. 41 цього Кодексу (контролюючі органи - органи доходів і зборів).
Процедура проведення перевірок з питань здійснення державного контролю у сфері охорони навколишнього природного середовища передбачена у Порядку організації та проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 464 від 10.09.2008 року. Цим Порядком, зокрема, у п. 3.6. передбачено підстави для проведення позапланових перевірок. Позапланова перевірка проводиться за наказом органу Держекоінспекції та направленням на проведення перевірки керівника органу Держекоінспекції або його заступника (п. 3.8 Порядку).
Посилання сторони обвинувачення на постанову КМУ № 408 від 13.08.2014 року, як на підставу звернення до слідчого судді з цим клопотанням, також є безпідставним, оскільки вона була прийнята у зв`язку із запровадженням ст. 31 Закону України Про Державний бюджет України на 2014 рік обмежень на проведення перевірок державними інспекціями та іншими контролюючими органами.
Таким чином, проведення перевірки не є заходом забезпечення кримінального провадження та слідчою дією, надання дозволу екологічній інспекції на проведення перевірки не передбачено Кримінальним процесуальним кодексом України, а тому клопотання слідчого є необґрунтованим і безпідставним і в його задоволенні слід відмовити.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 8, 93, 110, 131, 132, 309 КПК України, -
У Х В А Л И Л А :
В задоволенні клопотання слідчого Мурованокуриловецького відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення перевірки в діяльності ДП «Мурованокуриловецький райагроліс» Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства «Віноблагроліс» відмовити.
Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення, оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ___________