Справа №: 398/1265/26
провадження №: 1-кс/398/274/26
УХВАЛА

Іменем України

"16" березня 2026 р. слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 про невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

До Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Зі змісту скарги вбачається, що 20.02.2026 ОСОБА_3 звернулася до Олександрійського РВП ГУНП із заявою щодо обставин, які свідчать про можливе вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного з наданням завідомо неправдивого висновку експерта, а також можливим незаконним впливом на експерта та учасників кримінального провадження. У поданій заяві вона виклала обставини, з яких вбачається, що у кримінальному провадженні, яке перебуває на розгляді у Світловодському міськрайонному суді Кіровоградської області (справа № 401/1686/17 від 27.06.2017, номер провадження 1-кп/401/5/25), експерт ОСОБА_4 під час проведення експертних досліджень та надання висновків, на її переконання, міг умисно допустити істотні суперечності та надати взаємовиключні висновки, що призвело до фактичної зміни раніше встановленої версії події та покладення відповідальності на іншу особу. З наявної у неї інформації їй стало відомо, що первинні висновки експерта щодо механізму ДТП та порушень Правил дорожнього руху, які вказували на порушення з боку водія вантажного автомобіля ОСОБА_5 , у подальшому були змінені у наступному експертному висновку, де експерт почав звинувачувати водія мотоцикла - ОСОБА_6 , при цьому такі зміни не узгоджуються з раніше викладеною версією та попередніми встановленими даними, а також, за її відомостями, не були належним чином підтверджені обов`язковими технічними замірами (зокрема, відстаней між транспортними засобами під час відповідних слідчих експериментів). Зокрема, коли у межах розгляду справи виникли суперечності щодо обставин ДТП та висновків експерта, вона стала свідком того, що захисник обвинуваченого безпосередньо спілкувався з експертом ОСОБА_4 та висловлювався про те, що він буде впливати на потерпілих та свідків і «заставить» їх надати свідчення так, як потрібно стороні захисту. Вважає, що за таких обставин сторона захисту могла незаконно впливати на експерта, а також на інших учасників провадження, що містить ознаки корупційної складової та потребує перевірки в межах кримінального провадження. У зв`язку з чим просить зобов`язати внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скаржник подала заяву про розгляд справи без її участі.

Начальник Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області подав до суду лист, в якому просить розгляд скарги проводити у відсутність представника відділу поліції. Також направив матеріали перевірки за заявою ОСОБА_3 . Зазначив, що матеріали за заявою перебувають на розгляді відповідно до вимог ЗУ «Про звернення громадян».

За відсутності клопотань від учасників, на підставі ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Вивчивши скаргу та надані до неї матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду скарги по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Так, у ході судового розгляду було встановлено, що 20.02.2026 ОСОБА_3 звернулася до Олександрійського РВП ГУНП із заявою про вчинення злочину, в якій просить внести відомості в ЄРДР, почати досудове розслідування та визнати її потерпілою.

Отже, вирішуючи питання про внесення до ЄРДР повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

На досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником (стаття 303 КПК України).

Вищий Спеціалізований Суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі № 1640/0/4-12 від 09 листопада 2012 року «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» роз`яснив, що у разі оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК), суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався прокурор чи слідчий процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

Як зазначено в абз. 24-27 п.1.1 Листа ВССУ від 12.01.2017р. №9-49/0/4-17 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України не допускається відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто інформація про правопорушення має без будь-яких застережень вноситися до ЄРДР (незалежно від того, чи така заява стосується особи відносно якої вона написана, чи в поданій заяві наводяться виключно власні міркування та припущення щодо вчинення, на їх думку, злочинів).

Кожен, чиї права та свободи викладені у «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи (Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам-членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 року).

Стаття 13 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права, що визначено у рішенні ЄСПЛ «Chahal v. the UK», n. 145.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 13.12.2012 року «Souza Ribeiro v. France» визначено, що особлива увага має приділятися забезпеченню оперативності вирішення питань, порушених при зверненні до засобу юридичного захисту, оскільки не виключено те, що надмірна тривалість такої процедури може позначитися на адекватності такого засобу.

Отже, зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Як вбачається з наданих суду письмових доказів, 20.02.2026 ОСОБА_3 звернулася до поліції із заявою про вчинення злочину, у зв`язку з чим слідчий повинен був внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про порушення уповноваженими особами Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області вимог ст. 214 КПК України щодо внесення відомостей до ЄРДР, тому скарга підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 про невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити.

Зобов`язати Олександрійський РВП ГУНП в Кіровоградській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою ОСОБА_3 від 20.02.2026.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1