Справа № 333/1588/26
Провадження № 1-кс/333/870/26
УХВАЛА

Іменем України

16 лютого 2026 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника особи, яка подала скаргу, адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Запоріжжя, скаргу директора КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА «ДОЛИНСЬКЕ КОМУНАЛЬНЕ-ГОСПОДАРСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

10.02.2026 року директор КП «ДОЛИНСЬКЕ КОМУНАЛЬНЕ-ГОСПОДАРСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО» (надалі КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП») ОСОБА_4 звернувся до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати уповноважену особу ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП» від 29.01.2026 року № 01-30/92 та розпочати розслідування.

В обґрунтування своїх вимог скаржник зазначив, що 29.01.2026 року на адресу ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, направлено заяву про скоєння кримінального правопорушення в порядку ст. 214 КПК України № 01-30/92. Так, 25.09.2025 року під час розгляду справи про порушення законодавства про ціни та ціноутворення посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби було складено протокол слухання № 20. На підставі цього протоколу до КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП» було застосовано санкції у розмірі 34 000,00 грн. Вказаний протокол є офіційним документом, проте він містить завідомо неправдиві відомості та ознаки умисного приховування виправдувальних доказів, а саме: спотворення ходу подій: слухання тривало 1 год. 40 хв., було надано змістовні пояснення та поставлено десятки запитань посадовим особам, проте у протоколі вказано лише про «незгоду» підприємства, що є грубим спрощенням та перекручуванням фактів; приховування доказів: посадовими особами умисно не внесено до протоколу свідчення свідків, письмові пояснення та результати відповідей на запитання сторони захисту, які повністю спростовують склад адміністративного правопорушення. Фактично зміст протоколу прямо суперечить наявній відеофіксації та стенограмі засідання; конфлікт інтересів: протокол вела ОСОБА_5 особа, чиї дії вже оскаржувалися представниками КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП» до поліції та суду. Це свідчить про наявність прямого умислу на створення штучних доказів вини. Таким чином, дії посадових осіб підпадають під ознаки ч. 1 ст. 366 КК України і ч. 1 ст. 364 КК України, оскільки використання службового становища всупереч інтересам служби з метою заподіяння шкоди юридичній особі (КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП») призвело до неправомірного нарахування штрафу. Отже, заява про скоєння кримінального правопорушення містить виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених заявником, а також достатню кількість інформації, яка дає можливість здійснити попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті закону України про кримінальну відповідальність. Факт отримання заяви підтверджується трекінгом відправлення з офіційного сайту АТ «Укрпошта». Проте, уповноваженими особами ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, в порушення вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Представник скаржника у судовому засіданні вимоги скарги підтримав.

Представник ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, будучи повідомленим судом своєчасно та належним чином про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив судове засідання провести без його участі, відмовити в задоволенні скарги.

Через канцелярію суду представником ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі були надані суду копії матеріалів розгляду заяви КП ««ДОЛИНСЬКЕ КГП».

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, неявка суб`єкта оскарження за вказаних обставин не перешкоджає розгляду, тому з урахуванням строків розгляду скарг, слідчий суддя вважає за можливе, у даному конкретному випадку, перейти до розгляду скарги по суті у його відсутність.

Заслухавши пояснення представника скаржника, дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги, виходячи з такого.

Слідчим суддею встановлено, що 29.01.2026 року директор КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП» ОСОБА_4 звернувся до ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, із заявою, в якій просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, щодо посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби. В обґрунтування заяви зазначено про неправомірні, на думку заявника, дій посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області, які виразились у внесенні неправдивих відомостей до протоколу № 20 слухання у справі про порушення законодавства про ціни і ціноутворення та зловживанні службовим становищем, у зв`язку з застосуванням санкцій до КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП».

Листом вих. № 1628зкп/мл-26/17-02-1164/25 від 09.02.2026 року керівником першого СВ (з дислокацією у м. Мелітополі та м. Запоріжжі) ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, було повідомлено директора КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП» ОСОБА_4 щодо розгляду його звернення вх. № 1682зкп/мл-26 від 02.02.2026 року і зазначено, що розглянуте звернення з додатками, відповідно до викладених у них відомостей, не містять об`єктивних даних, які би свідчили про вчинення кримінального правопорушення з боку посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області, оскільки зводиться до незгоди заявника зі складеним протоколом № 20 слухання у справі про порушення законодавства про ціни і ціноутворення відносно КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП», що само собою не свідчить про вчинення правопорушення посадовими особами, а відповідно до чинного законодавства може бути предметом оскарження в досудовому порядку вирішення спору (шляхом подання заперечень під час його складання або оскарження наступної постанови про санкції в адміністративному порядку), так і в подальшому в судовому (звернення до окружного адміністративного суду з позовом про скасування постанови про накладення штрафу), з визначенням порядку, підстав, строків і суб`єктів такого оскарження, відповідальність за дотримання яких покладається саме на позивача (скаржника). Загалом, сам протокол не є остаточним рішенням, тому можливий захист будується на спростуванні фактів у суді. При цьому, усі обставини слухання у справі у належний спосіб зафіксовані на відеозаписі та у складеній стенограмі засідання від 08.12.2025 року, правомірність і достовірність яких підтверджується заявником і дані матеріали можуть бути долучені в ході оскарження протоколу в порядку зазначеному вище. Кримінальна відповідальність за статтями 364, 367 КК України, настає у випадку заподіяння істотної школи охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб. Відповідно до примітки 4 до ст. 364 КК України, істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Таким чином, кримінальні правопорушення, передбачені статтями 364, 367 КК України мають матеріальний склад. Відомості, викладені у зверненні, не містять даних про можливе спричинення КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП» визначеної законодавством шкоди, яка утворювала би об`єктивну сторону визначених складів кримінальних правопорушень. З огляду на викладене, підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за зверненням відсутні.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

На підставі ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 року, норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч. 1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення.

Також Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 року (справа № 761/20985/18, провадження 51-8007км18) наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правосуддя.

Закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

При цьому, слідчий суддя керується змістом права на доступ до правосуддя та ефективний судовий захист, бере до уваги висновки Європейського суду з прав людини у справі «Мушта проти України», де «Суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення… Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями».

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинений злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях такі дані відсутні, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 2, ст. 11 КК України підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Об`єктивна сторона злочину це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону злочину і характеризують суспільно-небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діяннями та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення злочину.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудового розслідування, крім іншого вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомленні про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.

Як зазначено у листі ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, викладені скаржником у зверненні твердження, не містять об`єктивних та фактичних даних, які б свідчили про вчинення будь-якого кримінального правопорушення посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області, не охоплюються поняттям злочину, визначеному у ст. 11 КК України, ґрунтуються на припущеннях та пов`язані виключно з його незгодою зі складеним протоколом № 20 слухання у справі про порушення законодавства про ціни і ціноутворення відносно КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП», що само собою не свідчить про вчинення правопорушення посадовими особами, а відповідно до чинного законодавства може бути предметом оскарження в досудовому порядку вирішення спору, так і в подальшому в судовому.

Щодо наявності ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, то кримінальна відповідальність за вчинення вказаного кримінального правопорушення настає у випадку заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам і інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб. Відповідно до примітки 4 ст. 364 КК України, істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 КК України вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Таким чином, кримінальне правопорушення, передбачене ст. 364 КК України, має матеріальний склад. Відомості, викладені у заяві директора КП «ДОЛИНСТЬКЕ КГП» ОСОБА_4 , не містять даних про можливе спричинення визначеної законодавством матеріальної шкоди, яка б утворювала об`єктивну сторону складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.

ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі про результати розгляду звернення вх. № 1682зкп/мл-26 від 02.02.2026 року письмово повідомило директора КП «ДОЛИНСЬКЕ КГП» ОСОБА_4 листом за вих. № 1628зкп/мл-26/17-02-1164/25 від 09.02.2026 року.

Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що мають свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не повинні вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу слугуватиме лише реєстрація в Єдиному реєстрі досудових розслідувань не будь-яких заяв чи повідомлень, а лише тих, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку, що підстави для внесення відомостей за даною заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань та відповідно зобов`язання уповноваженої особи ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі вчинити такі дії відповідно до ст. 214 КПК України, відсутні.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги директора КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА «ДОЛИНСЬКЕ КОМУНАЛЬНЕ-ГОСПОДАРСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Запорізького апеляційного суду.

Слідчий суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя ОСОБА_1