Справа №463/2109/26
Провадження №1-кс/463/2515/26
УХВАЛА

12 березня 2026 року місто Львів

Cлідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області, щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 18.12.2025 року, -

встановив:

Скаржник звернулася до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області, щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 18.12.2025 року.

Скаргу мотивує тим, що Львівське районне управління поліції № 1 ГУ НП у Львівській області 27 січня 2026 року ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова у справі № 463/512/26 було зобов`язано уповноважену особу ЛРУП №1 ГУ НП у Львівській області внести до ЄРДР відомості за її заявою від 18.12.2025 року щодо протиправних дій гр. ОСОБА_4 . На виконання вказаної ухвали було відкрито провадження №0000134, проте відомості за моєю заявою фактично до ЄРДР не внесені. Обґрунтовую це наступним: Підміна предмету розслідування та невиконання Ухвали: 04.03.2026 р. нею було особисто надано слідчому копію Ухвали та копію заяви, на виконання якої було видано вказане рішення суду. Проте, відомості, внесені слідчим до ЄРДР, не відповідають фабулі її заяви. Слідчий здійснив умисну підміну предмету виконання Ухвали, внісши до реєстру дані про «службову недбалість Департаменту ОЗ та МОЗ». 18.12.2025 р. нею не подавалося жодних заяв щодо діяльності державних органів, а лише щодо дій гр. ОСОБА_4 . Внесення таких відомостей за відсутності заяви від неї є доказом службового підроблення (ст. 366 КК України). Слідчий ОСОБА_5 підтвердив, що відомості внесені саме в такій редакції, і навідріз відмовився приводити їх у відповідність до змісту заяви та Ухвали суду. Своїми діями слідчий демонструє умисне невиконання судового рішення (ст. 382 КК України). 2. Системний саботаж: Нею було направлено три письмових запити (28.01, 03.02 та 10.02.2026 р.) з вимогою надати Витяг, які були проігноровані. Скаргу до прокуратури на бездіяльність слідчого залишено без належного реагування. Таким чином, відомості за її заявою до ЄРДР фактично не внесені, чим допущено бездіяльність.

А тому скаржник звернулася до слідчого судді з відповідною скаргою, яку просить задоволити.

Скаржник до судового засідання подала заяву про розгляд скарги у її відсутності, вимоги скарги підтримує та просить задоволити.

Представник суб`єкта оскарження - Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області, в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином. Скерував на адресу суду заперечення на скаргу, відповідно до якого в задоволенні скарги просить відмовити. У зв`язку із наведеним, враховуючи скорочені процесуальні строки для розгляду скарги, вважаю за можливе розглянути скаргу у відсутності суб`єкта оскарження на підставі наявних доказів. Крім того, в силу ч.3 ст. 306 КПК України його відсутність не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши скаржника, дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Скаржник в поданій скарзі зазначає, що ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 27.01.2026 року (справа № 463/512/26) слідчого було зобов`язано внести до ЄРДР відомості за її заявою від 18.12.2025 року щодо протиправних дій гр. ОСОБА_4 . Однак слідчий вніс відомості лише за однією статтею, якої навіть не було у переліку, визначеному ухвалою суду, решту свідомо проігнорував, що на думку скаржника свідчить про умисне невиконання судового рішення.

Як вбачається з матеріалів скарги, слідчим на виконання зазначеної ухвали слідчого судді внесено в ЄРДР відомості за ч.1 ст. 367 КК України.

Слід зазначити, що резолютивна частина ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 27.01.2026 року (справа № 463/512/26), не містить вказівки зобов`язання уповноваженої особи внести відомості по певній кваліфікації.

Діючий Кримінальний процесуальний кодекс України, як вбачається зі змісту ч. 5 ст. 214 КПК України, якою визначений перелік відомостей, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не вимагає від заявника зазначати правову кваліфікацію вчиненого діяння чи статтю Кримінального кодексу України, яка передбачає відповідальність за нього. Незалежно від думки заявника про те, якою статтею Кримінального кодексу України передбачені ознаки того діяння, про яке він повідомляє, визначення попередньої правової кваліфікації та відповідної їй статті КК України є повноваженням (обов`язком) слідчого, прокурора, які вносять відомості до ЄРДР. Тобто слідчий, прокурор зобов`язані проаналізувати викладені в повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, суд вважає, що в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись вимогами статей 214, 303, 306, 307, 372 КПК України, -

постановив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області, щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 18.12.2025 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6