справа № 619/604/26
провадження № 1-кс/619/129/26
УХВАЛА

іменем України

18 лютого 2026 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000087 від 28 січня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

встановив:

Прокурор Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000087 від 28 січня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 28.01.2026 близько 06:00 на автодорозі «Харків-Охтирка», поблизу буд. 279, по вул. Сумський шлях Харківського району Харківської області, водій військовослужбовець в/ч- НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи транспортним засобом «Chevrolet-Aveo», д.н.з. НОМЕР_2 , здійснив виїзд на зустрічну смугу для руху, та допустив зіткнення із транспортним засобом «Kia-Cerano», д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з тілесними ушкодженнями різного ступеня тяжкості було госпіталізовані до медичних закладів у м. Харкові (ІТС «ІПНПУ» № 1237, 1238, 1292 від 28.01.2026).

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 28.01.2026 старшим слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_6 оглянуто частину автодороги «Харків-Охтирка» поблизу буд. 279, по вул. Сумський шлях, с-ще Солоницівка Харківського району Харківської області, під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та транспортних засобів було оглянуто та вилучено:

- транспортний засіб марки «Chevrolet» модель «Aveo», д.н.з. НОМЕР_2 , із наявними пошкодженнями після дорожньо-транспортної пригоди, що в подальшому вилучено та доставлено на майданчик утримання транспортних засобів ЦЗ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Г.Сковороди, буд. 107;

- транспортний засіб марки «Kia» модель «Cerano», д.н.з. НОМЕР_3 , із наявними пошкодженнями після дорожньо-транспортної пригоди, що в подальшому вилучено та доставлено на майданчик утримання транспортних засобів ЦЗ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Г.Сковороди, буд. 107;

- зріз тканини із слідами РБК з подушки безпеки водія авто «Kia», що поміщено в паперовий конверт;

- змив РБК на ватну паличку з поверхні водійського сидіння авто «Chevrolet», що помісено в паперовий конверт;

- дзеркало заднього виду із салону авто «Chevrolet», без найменувань, пошкоджене, чорного кольору, із наявним носієм інформації, що поміщено, в паперовий конверт.

На момент вчинення ДТП, транспортний засіб марки «Chevrolet» модель «Aveo», д.н.з. НОМЕР_2 ,перебував у користуванні військовослужбовця в/ч- НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та перебуває у власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Транспортний засіб марки «Chevrolet» модель «Aveo», д.н.з. НОМЕР_2 внаслідок ДТП отримав пошкодження у вигляді деформації задньої правої частини транспортного засобу, а саме: вм`ятина з деформацією заднього правого крила, заднього бампера, кришки багажника, задньої правої дверки, передньої правої дверки, деформація кріплення колеса заднього правого, відсутність світлових елементів із задньої сторони, відсутність скла у задній частині транспортного засобу та в правій боковій частині, у зв`язку з чим, відповідно ст. 98 КПК України, вказаний автомобіль може бути речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На момент вчинення ДТП, транспортний засіб марки «Kia» модель «Cerano», д.н.з. НОМЕР_3 ,перебував у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та перебуває у власності ОСОБА_8 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 .

Транспортний засіб марки «Kia» модель «Cerano», д.н.з. НОМЕР_3 , внаслідок ДТП отримав пошкодження транспортного засобу у вигляді пошкодження передньої частини транспортного засобу у вигляді відсутності попереднього косметичного бампера, деформацією переднього металевого бампера, деформацію із пошкодженням лакофарбового покриття передньої кришки капоту, переднього правого та лівого бокових крил, пошкодження переднього лобового скла, відсутність передніх світлових елементів, у зв`язку з чим, відповідно ст. 98 КПК України, вказаний автомобіль може бути речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Постановою старшого слідчого СВ ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 від 28.01.2026, вказані транспортні засоби та інші вилучені об`єкти, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до наявної інформації ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був доставлений до Військово-медичного клінічного центру Північного регіону, із діагнозом: «ВЧМТ, забій головного мозку».

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз серед яких: авто-технічна експертиза, експертиза технічного стану транспортного засобу, транспортно-трасологічна експертиза об`єктом дослідження яких є вказані вище автомобілі, з метою встановлення об`єктивних обставин вчинення кримінального правопорушення та проведення інших слідчих (розшуковик) дій.

Оскільки вищевказане майно зберігає на собі сліди кримінального правопорушення і є речовими доказами по справі, посилаючись на положення ст.ст. 36, 64-2, 167-174 КПК України, слідчий просить накласти арешт на зазначене вище майно, яке було тимчасово вилучене під час проведення огляду місця події, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведеннясудових експертиз, та яке може бути використане, як доказ у кримінальному провадженні.

В судове засідання прокурор не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив судовий розгляд провести у його відсутність.

Особи, майно яких тимчасово вилучено ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином, за допомогою SMS-повідомлення на номери телефонів, які зазначені в матеріалах справи, крім того інформація щодо часу розгляду даної справи також розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України.

Відповідно до ч. 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (а у визначених законом випадках дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За приписами ч. 1 статті 172 КПК України відсутність прокурора, підозрюваного, іншого власника майна, і за наявності - також захисника не є перешкодою для розгляду клопотання.

Таким чином, використавши всі можливі засоби для забезпечення справедливого розгляду клопотання, враховуючи скорочений термін його розгляду, судовий розгляд в суді проведено за відсутністю осіб, майно яких тимчасово вилучене, які в судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, причини своє неявки суд не повідомили, що не позбавляє даних осіб, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття судом необхідних заходів для забезпечення явки в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 28 січня 2026 року до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Постановою старшого слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, вищевказані транспортні засоби визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000087 від 28.01.2026.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Крім того, відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

На теперішній час вилучені транспортні засоби відповідають критеріям речових доказів та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, яке інкримінується, або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що майно, вказане у клопотанні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та ст. 170 КПК України.

Зазначені транспортні засоби, як речові докази, можуть бути необхідні судовим експертам для проведення відповідних експертиз, а також для встановлення слідів вчинення кримінального правопорушення.

Також, слідчим суддею враховується, що на підставі постанови слідчого від 28 січня 2026 року, вказані транспортні засоби, визнані речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000087від 28 січня 2026 року, на даний час триває досудове розслідування, експертизи по даній справі ще не проведені.

Отже, вимоги клопотання, на цьому етапі досудового розслідування, виправдовують втручання у права і інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, що чітко узгоджується з нормами ст. 170 КПК України.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що майно, вказане у клопотанні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та ст. 170 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує, що виходячи з обраної органом досудового розслідування кваліфікації кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 286 КК України, існують достатні підстави вважати, що вищевказане майно є предметом кримінального правопорушення та могло зберегти на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вказані обставини обумовлюють процесуальну необхідність арешту майна саме з метою його збереження, але у проміжок часу, який пов`язаний зі строком досудового розслідування, передбачений ст. 219 КПК України.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення злочину, можливість зникнення, втрати або пошкодження вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, на даний час відповідні експертизи не проведені, тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна є доведеним та обґрунтованим, у зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду майно:транспортні засоби, шляхом заборони їх відчуження, розпорядження та користування на час проведення експертних досліджень в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим (дізнавачем), прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно, на думку суду, є розумним і співмірним завданням кримінального провадження.

Крім того, суд звертає увагу, що захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які в свою чергу чітко регламентуються нормами статті 219 КПК України, а крім того слідчий суддя роз`яснює, якщо в подальшому, якщо відпаде потреба в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, власник майна або його представник може звернутись до слідчого судді, в порядку статті 174 КПК України з клопотанням про скасування арешту майна.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 98, 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000087 від 28 січня 2026 року на тимчасово вилучене майно, яке було виявлено та вилучено 28 січня 2026 року під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди поблизу буд. 279, вул. Сумський шлях, с-ще Солоницівка Харківського району Харківської області, а саме на:

- транспортний засіб марки «Chevrolet» модель «Aveo», д.н.з. НОМЕР_2 , із наявними пошкодженнями після дорожньо-транспортної пригоди, який перебувавпід керуванням водія ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- транспортний засіб марки «Kia» модель «Cerano», д.н.з. НОМЕР_3 , із наявними пошкодженнями після дорожньо-транспортної пригоди, який перебувавпід керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- зріз тканини із слідами РБК з подушки безпеки водія авто «Kia», поміщено в паперовий конверт;

- змив РБК на ватну паличку з поверхні водійського сидіння авто «Chevrolet», поміщено в паперовий конверт;

- дзеркало заднього виду із салону авто «Chevrolet», без найменувань, пошкоджене, чорного кольору, із наявним носієм інформації, поміщено в паперовий конверт, який полягає у забороні відчуження, розпорядження та користування на час проведення експертних досліджень, в межах строку досудового розслідування.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Місцем зберігання арештованих транспортних засобів визначити майданчик утримання транспортних засобів ЦЗ ГУНП в Харківській області за адресою: вул. Г.Сковороди, буд. 107, м. Харків.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , контроль за виконанням покласти на прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 .

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу слідчого судді може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1