Справа № 991/24/26
Провадження № 1-кс/991/23/26
УХВАЛА

про продовження строку дії обов`язків

5 січня 2026 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 (у режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_5 (у режимі відеоконференції),

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0001002 від 14.11.2023.

(1) Короткий виклад змісту поданого клопотання

02.01.2026 до суду надійшло зазначене клопотання. З його змісту вбачається, що детективами Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) здійснюється досудове розслідування у цьому провадженні за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 Кримінального кодексу України (далі - КК), а також за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 197-1, ч. 3 ст. 197-1, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366- 1, ч. 2 ст. 367 КК України.

Прокурор вказав, що Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 17 лютого 2021 року № 115-р «Про призначення ОСОБА_6 . Головою Державного агентства лісових ресурсів України» останнього призначено Головою Державного агентства лісових ресурсів України з 18 лютого 2021 шляхом укладення контракту про проходження державної служби на період дії карантину, установленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, встановивши випробування строком на три місяці.

Згідно з Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1366-р «Про призначення ОСОБА_6 . Головою Державного агентства лісових ресурсів України» його призначено Головою Державного агентства лісових ресурсів України з дати початку фактичного виконання ним посадових обов`язків строком на п`ять років з оплатою праці відповідно до законодавства.

Відповідно до Положення про Державне агентство лісових ресурсів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 2014 № 521 (зі змінами, внесеними згідно з Постановами Кабінету Міністрів України від 21.11.2018 № 980, від 11.09.2019 № 838, від 18.09.2019 № 847, від 25.06.2020 № 614, від 23.09.2020 № 862) (далі - Положення) Державне агентство лісових ресурсів України (Держлісагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства.

Так, ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді Голови Державного агентства лісових ресурсів України, обіймав посаду державної служби категорії «А». До того ж, він є суб`єктом, на якого поширюються обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Проте, як зазначив прокурор, незважаючи на обізнаність із вимогами відповідних нормативно-правових актів, ОСОБА_6 , усупереч обов`язку їх неухильного дотримання, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, у період з 01.01.2021 по 31.12.2021 набув активів на суму, вартість яких більше ніж на шість тисяч п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян перевищує його законні доходи, за таких обставин.

У невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 29.06.2021, у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, спрямований на набуття ним активів у виді рухомого та нерухомого майна, вартість яких більше ніж на шість тисяч п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян перевищує його законні доходи.

Разом з тим, останній, усвідомлюючи, що для реалізації вказаного злочинного умислу йому необхідна допомога інших осіб, з метою приховування своїх незаконно здобутих активів та отримання в подальшому можливості прямо та опосередковано вчиняти щодо таких активів дії, тотожні за змістом здійсненню права володіння, користування та розпорядження ними, не пізніше 29.06.2021 залучив до набуття таких активів свою дружину - ОСОБА_7 та довірену особу - ОСОБА_8 , з яким підтримував дружні відносини.

При цьому, відповідно до попередньо досягнутої домовленості, ОСОБА_7 повинна була знайти об`єкт нерухомості для його подальшого придбання довіреною особою - ОСОБА_8 , забезпечити реєстрацію права власності на ім`я останнього та забезпечити проведення ремонтних робіт, необхідних для повноцінного використання об`єкту нерухомості.

Зі свого боку, ОСОБА_8 повинен був виконати усі необхідні дії щодо номінального оформлення на своє ім`я права власності на вказаний ОСОБА_7 та ОСОБА_6 об`єкт нерухомості в інтересах останнього.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на набуття ним активів, вартість яких більше ніж на шість тисяч п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян перевищує його законні доходи, ОСОБА_6 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, маючи мету приховати свої незаконно здобуті активи та в подальшому прямо та опосередковано вчиняти щодо таких активів дії, тотожні за змістом здійсненню права розпорядження ними, не пізніше 29.06.2021 надав ОСОБА_8 , з яким підтримував дружні відносини, доручення номінально набути права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Діючи в інтересах ОСОБА_6 , за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , у визначений останньою час, 06.07.2021 ОСОБА_8 , попередньо надавши їй копію свого паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 та картки фізичної особи-платника податків, прибув за вказаною ОСОБА_7 адресою до приміщення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 , що по АДРЕСА_2 , де уклав з Товариством з обмеженою відповідальністю «СЕРВІС-ТЕХНОБУД», податковий номер 33744388 (далі - ТОВ «СЕРВІС-ТЕХНОБУД»), в особі директора ОСОБА_10 , Попередній договір № 246-1-2/21 купівлі-продажу квартири (далі - Попередній договір).

Пунктом 1 статті 1 Попереднього договору передбачено, що сторони зобов`язуються у майбутньому укласти та нотаріально посвідчити договір купівлі-продажу квартири (далі - Основний договір), на умовах, визначених Попереднім договором.

Відповідно до пункту 2 статті 1 Попереднього договору, предметом купівлі-продажу Основного договору за Попереднім договором є квартира АДРЕСА_3 .

Згідно з пунктом 7.1 статті 7 Попереднього договору, попередня ціна квартири, на день укладання Попереднього договору становить 9 189 223,49 грн, без ПДВ, що еквівалентно 336 720,0 доларів США за офіційним курсом НБУ 27,2904 за 1 долар США, що діє 06.07.2021 року.

Пунктом 4.2 статті 3 Попереднього договору визначено, що з моменту укладання Попереднього договору до 14 липня 2021 року, але, у будь-якому випадку до укладання Основного договору, покупець сплачує продавцю забезпечувальний платіж в розмірі 9 089 223,49 грн без ПДВ.

Цей забезпечувальний платіж зараховується в рахунок остаточної оплати квартири за офіційним курсом НБУ гривні до долара США, що діятимуть в день зарахування грошових коштів за відповідним платежем на банківський рахунок продавця.

В подальшому, діючи в інтересах ОСОБА_6 та за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , у визначені останньою час та адресою, 12.07.2021 ОСОБА_8 прибув до банківського відділення АТ «РВС БАНК» за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, 96, де уклав договір № 94432/1 від 12 липня 2021 про надання банківської послуги (поточний рахунок), що є договором про приєднання до Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб.

Уклавши вищевказаний договір з АТ «РВС БАНК», 12.07.2021 ОСОБА_8 внесено на свій поточний рахунок НОМЕР_2 у АТ «РВС БАНК» згідно з квитанцією від 12.07.2021 № 111, через касу зазначеної банківської установи грошові кошти в сумі 3 900 536,00 грн, які в подальшому згідно з платіжним дорученням від 12.07.2021 № 1 перераховано на рахунок НОМЕР_3 ТОВ «СЕРВІС-ТЕХНОБУД», відкритий в АБ «УКРГАЗБАНК»(МФО 320478) з призначенням платежу «Забезпеч. платіж згідно п. 4 ст. 3 Попереднього договору куп.-прод. квартири № 246-1-2/21 від 06.07.2021р.,без ПДВ, ІПН, плат. ОСОБА_8 ».

Після цього, діючи в інтересах ОСОБА_6 та за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , у визначені останньою час та адресою, 12.07.2021 ОСОБА_8 прибув до банківського відділення АТ «АСВІО БАНК» за адресою м. Київ, вул. Січових Стрільців, 23-А, де здійснив перерахування коштів в сумі 2 411 830,00 грн на рахунок НОМЕР_3 ТОВ «СЕРВІС-ТЕХНОБУД» з призначенням платежу «Забезпеч. Платіж зг. п. 4 ст. 3 Поп. дог. к/п квартири № 246-1-2/21 від 06.07.2021р. Без ПДВ Пл: ОСОБА_8 (НОМЕР_4)».

Крім того, діючи в інтересах ОСОБА_6 та за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , у визначені останньою час та адресою, 13.07.2021 ОСОБА_8 прибув до банківського відділення АТ «УНІВЕРСАЛБАНК» за адресою м. Київ, вул. Саксаганського, 63/28, де здійснив перерахування коштів в сумі 2 892 788,00 грн на рахунок НОМЕР_3 ТОВ «СЕРВІС-ТЕХНОБУД» з призначенням платежу «Забезпечувальний платіж згідно п. 4 ст. 3 Попереднього договору купівлі-продажу квартири № 246-1-2/21 від 06.07.2021р. Без ПДВ. ОСОБА_8 НОМЕР_4».

Так, 12.07.2021 та 13.07.2021 ОСОБА_8 було перераховано на рахунок НОМЕР_3 ТОВ «СЕРВІС-ТЕХНОБУД» через каси банківських установ - АТ «РВС БАНК», АТ «АСВІО БАНК» та АТ «УНІВЕРСАЛБАНК» грошові кошти в загальній сумі 9 205 154,00 грн в якості забезпечувального платежу згідно з умовами Попереднього договору № 246-1-2/21 купівлі-продажу квартири від 06.07.2021.

В подальшому, діючи в інтересах ОСОБА_6 , за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , у визначений останньою час, 22.07.2021 ОСОБА_8 прибув за вказаною ОСОБА_7 адресою до приміщення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 , що по АДРЕСА_2 , де уклав з ТОВ «СЕРВІС-ТЕХНОБУД» в особі заступника директора ОСОБА_11 Договір купівлі-продажу квартири та акт передачі-приймання квартири АДРЕСА_4 , вартістю 9 196 838,30 грн.

За таких обставин, ОСОБА_6 22.07.2021 набув актив - квартиру АДРЕСА_4 , вартістю 9 196 838,30 грн, з метою в подальшому прямо та опосередковано через ОСОБА_8 , з яким підтримував дружні відносини, вчиняти щодо такого активу дії, тотожні за змістом здійсненню права володіння, користування та розпорядження ним, та з метою його приховування організував реєстрацію права власності на зазначену квартиру на ОСОБА_8 .

Окрім того, ОСОБА_6 , у період часу з 01.01.2021 по 31.12.2021, набув активів на загальну суму 10 042 083,30 грн, з яких загальна вартість придбаних земельних ділянок та вантажного автомобіля становить 595 451,00 грн, вартість квартири АДРЕСА_5 становить 9 196 838,30 грн., приріст грошових коштів на банківських рахунках в загальній сумі 249 794 грн.

Водночас у виправленій щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування за 2020 рік, поданої ОСОБА_6 20.07.2021, у розділі 12 «Грошові активи» міститься:

-інформація про наявність готівкових коштів у сумі 1 760 000,00 грн, що є спільною сумісною власністю;

-інформація про наявність готівкових коштів у сумі 20 000,00 доларів США, що є спільною сумісною власністю;

-інформація про кошти, позичені третім особам у сумі 100 000,00 грн;

-інформація про кошти, позичені третім особам у сумі 12 373,00 грн;

-інформація про наявність коштів на банківському рахунку ОСОБА_6 в сумі 10 430,00 грн;

-інформація про наявність коштів на банківському рахунку ОСОБА_6 в сумі 776,00 грн;

-інформація про наявність коштів на банківському рахунку ОСОБА_7 в сумі 25,00 грн;

-інформація про наявність коштів на банківському рахунку ОСОБА_7 в сумі 110,00 грн;

-інформація про наявність коштів на банківському рахунку ОСОБА_7 в сумі 47,00 грн.

У щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування за 2021 рік, поданої ОСОБА_6 24.10.2023, у розділі 12 «Грошові активи» міститься:

-інформація про наявність готівкових коштів у сумі 1 212 373,00 грн, що є спільною сумісною власністю;

-інформація про наявність готівкових коштів у сумі 20 000,00 доларів США, що є спільною сумісною власністю;

-інформація про наявність коштів на банківському рахунку ОСОБА_6 коштів у сумі 38 090,00 грн;

-інформація про наявність коштів на банківському рахунку ОСОБА_7 у сумі 69,00 грн;

-інформація про наявність коштів на банківському рахунку ОСОБА_7 у сумі 289,00 грн;

-інформація про наявність коштів на банківському рахунку ОСОБА_7 у сумі 215 318,00 грн;

-інформація про наявність на банківському рахунку ОСОБА_7 коштів у сумі 192,00 грн.

У щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2021 рік, поданої 24.10.2023 ОСОБА_6 міститься інформація щодо отримання ним доходів у вигляді заробітної плати у розмірі 405 861,00 грн, отриманої за основним місцем роботи від Державного агентства лісових ресурсів України.

Також зазначено про отримання доходів ОСОБА_7 , зокрема:

-заробітної плати у розмірі 24 455,00 грн, отриманої за сумісництвом від Товариства з обмеженою відповідальністю «Івангородське» (код в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - 39749643);

-заробітної плати в розмірі 82 469,00 грн, отриманої за основним місцем роботи від Товариства з обмеженою відповідальністю «Івангородське» (код в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - 39749643);

-заробітної плати у розмірі 8 258 грн, отриманої за основним місцем роботи від Товариства з обмеженою відповідальністю «Мисливсько-рибальське підприємство «Єгер» код в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - 35122839);

-дивідендів у розмірі 660 000,00 грн від Товариства з обмеженою відповідальністю «Івангородське» (код в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - 39749643);

-грошових коштів у розмірі 451 675,00 грн як дохід від зайняття підприємницькою діяльністю.

Так, згідно з інформацією, яка міститься у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_6 за 2021 рік, з урахуванням залишків задекларованих грошових активів у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_6 за 2020 рік, з урахуванням загальної суми повернутих грошових коштів, наданих ОСОБА_6 та його дружиною у позику третім особам, з урахуванням зменшення суми задекларованих готівкових коштів, ОСОБА_6 у 2021 році міг би придбати активи на загальну суму 2 117 001 грн, з яких: 1 457 001 - загальна сума отриманих у 2021 році доходів ОСОБА_6 та його дружиною (заробітна плата, дивіденди); 547 627 - загальна сума витрачених готівкових коштів; 112 373 - повернення позики.

Таким чином, ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді Голови Державного агентства лісових ресурсів України, обіймаючи посаду державної служби категорії «А», усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, у період з 01.01.2021 по 31.12.2021 набув активи, а саме квартиру АДРЕСА_4 , вартістю 9 196 838,30 грн, земельну ділянку з кадастровим номером :03:000:0445, вартістю 127 753,00 грн, земельну ділянку з кадастровим номером :03:000:0275, вартістю 132 790,00 грн, земельну ділянку з кадастровим номером :03:000:1103, вартістю 7 470,00 грн, земельну ділянку з кадастровим номером :03:000:0413, вартістю 125 560,00 грн, земельну ділянку з кадастровим номером :03:000:0689, вартістю 125 386,00 грн, земельну ділянку з кадастровим номером :03:000:1241, вартістю 11 495,00 грн, земельну ділянку з кадастровим номером :03:000:1273, вартістю 23 961,00 грн, земельну ділянку з кадастровим номером :03:000:1522, вартістю 21 036,00 грн, автомобіль вантажний ЗИЛ-ММЗ 45021, вартістю 20 000,00 грн, приріст активів на банківських рахунках в сумі 249 794 грн, а всього активів на загальну суму 10 042 083,30 грн. При цьому, різниця між вартістю набутих ОСОБА_6 активів за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 та його законними доходами становить щонайменше 7 925 082 грн, що більше ніж на шість тисяч п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян перевищує його законні доходи.

21.07.2025 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Івангород, Ічнянського району Чернігівської області, громадянину України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 та проживає за адресою: АДРЕСА_7 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України.

Також, цієї ж дати попередньо ОСОБА_6 було затримано на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) у зв`язку з наявністю достатніх підстав вважати, що він може вчинити втечу з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

22.07.2025 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва задоволено клопотання слідчого ДБР та застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання від вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляд застави в сумі 30 000 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, що становить 90 840 000 грн.

Також на підозрюваного покладено такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-не відлучатись з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали визначено до 13.09.2025 включно, в межах строку досудового розслідування.

05.09.2025 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) вказаний запобіжний захід змінено в частині зміни розміру застави, який зменшено до 3 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 9 084 000 гривень.

09.09.2025 ОСОБА_6 звільнено з під варти у зв`язку із внесенням ним застави.

11.09.2025 ухвалою ВАКС продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 6 місяців, тобто до 21.01.2026.

11.09.2025 ухвалою ВАКС продовжено дію обов`язків стосовно ОСОБА_6 строком на два місяці тобто до 11.11.2025.

06.11.2025 ухвалою ВАКС продовжено дію обов`язків стосовно ОСОБА_6 строком на два місяці тобто до 06.01.2026, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-не відлучатись з м. Києва, Київської та Чернігівської областей без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Метою продовження дії обов`язків є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду прокурор зазначив, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого корупційного злочину - незаконного збагачення (ст. 368-5 КК України), за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років із конфіскацією майна та позбавленням права обіймати посади. Реальна перспектива отримати значний строк ув`язнення об`єктивно створює для підозрюваного потужний стимул ухилятися від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, клопотання вказує, що підозрюваний має досвід численних виїздів за кордон, у тому числі в умовах воєнного стану, користувався підтримкою іноземних партнерів та організовував поставки техніки. Це свідчить про наявність у нього налагоджених закордонних контактів і ресурсів для забезпечення свого перебування поза межами України. Така можливість значно підвищує ризик його втечі.

До того ж, прокурор зважав на майновий стан підозрюваного. Хоча захист намагається применшити його, фактична наявність у користуванні елітної квартири, автомобілів та інших активів доводить, що він має достатньо ресурсів для організації втечі й подальшого життя за кордоном. Так, ризик переховування є реальним і підтвердженим сукупністю обставин.

Також, прокурор вказав на існування ризику знищення, приховування або спотворення речей чи документів.

Кримінальне провадження стосується незаконного збагачення та пов`язаних із ним злочинів, у тому числі легалізації (відмивання) доходів, службових зловживань і недостовірного декларування. Встановлення обставин цих злочинів значною мірою залежить від документальних доказів - договорів, банківських виписок, електронного листування, бухгалтерської та корпоративної документації.

З клопотання вбачається, що частина таких документів і носіїв інформації перебуває у володінні підозрюваного або його наближених осіб. Останній, як особа з управлінським досвідом та високим рівнем обізнаності, має реальні можливості для приховування або спотворення таких доказів, зокрема через використання свого службового становища та зав`язків у державних органах і бізнес-структурах.

Характер інкримінованих злочинів передбачає тривалу підготовку та використання складних схем, у яких документи та інші носії інформації мають ключове значення. З огляду на це, перебуваючи на волі, підозрюваний міг би впливати на стан доказової бази, знищуючи чи фальсифікуючи її.

Також, прокурор вказав на ризик незаконного впливу на свідків, експертів.

У кримінальному провадженні беруть участь експерти, які досліджують фінансові потоки, електронне листування та інші матеріали.

ОСОБА_6 , обіймаючи посади голови Держлісагентства та генерального директора ДП «Ліси України», мав і зберігає значні адміністративні та неформальні важелі впливу на працівників цих структур. Його підлеглі залежали від нього у кадрових і фінансових питаннях.

Окрім цього, з огляду на високе службове становище та широке коло ділових контактів, він може впливати не лише на свідків, а й на експертів чи спеціалістів, які здійснюють дослідження у справі. Такі ризики є типовими для справ про корупційні злочини високопосадовців, а в конкретному випадку підтверджуються тим, що той вже намагався контролювати інформаційні потоки і виводити свою роль за межі офіційних документів.

Крім того, прокурор зазначив, що слід враховувати встановлену кримінальним процесуальним законодавством України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також, у вказаному кримінальному провадженні заплановано проведення експертних досліджень, на висновки за результатами яких сторона обвинувачення може покладатись під час судового розгляду в обґрунтування обвинувачення.

Відповідно до ч. 7 ст. 101 КПК України, експерт може бути викликаний для допиту під час судового розгляду для доповнення чи роз`яснення свого висновку, отже існує й ризик незаконного впливу на експертів у цьому кримінальному провадженні. Зазначене у своїй сукупності підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, прокурор зазначив про існування ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В обґрунтування вказаного ризику прокурор зазначив, що побоюючись реальної міри покарання у виді позбавлення волі на тривалий термін, ОСОБА_6 перебуваючи на волі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у тому числі ухилятися від органу досудового розслідування та суду.

Наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 у період дії воєнного стану в Україні здійснив 13 виїздів за кордон, що підтверджується відповідним витягом від 21.07.2025 з Адміністрації Державної прикордонної служби України.

З огляду на викладене, прокурор просив продовжити підозрюваному ОСОБА_6 на два місяці в межах строку досудового розслідування, строк дії обов`язків, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-не відлучатись з м. Києва, Київської та Чернігівської областей без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

(2) Позиції учасників провадження, висловлені в судовому засіданні

Прокурор ОСОБА_12 клопотання підтримав з підстав, у ньому зазначених, та просив його задовольнити.

Зі свого боку захисник ОСОБА_13 заперечувала проти продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного. Вказала, що на відповідній стадії провадження покладення цих обов`язків не є релевантним, оскільки до його завершення лишилося близько 15 днів.

До того ж, остання наголосила, що покладені обов`язки істотно перешкоджають виконанню підозрюваним його професійних обов`язків, а також звичайному вільному пересуванню територією України. У зв`язку з чим, в цій частині адвокат просила відмовити у продовженні строку дії обов`язків щодо не відлучення за межі території відповідних територіальних одиниць, а також обов`язку щодо здачі на зберігання до відповідних органів державної влади паспортів для виїзду за кордон.

Крім того, та вказала, що ризики, перелічені у клопотанні прокурора, є необґрунтованими, а докази, наведені на їх підтвердження, залишаються незмінними при кожному продовженні строку дії обов`язків.

Також, захисник зазначила, що поведінка підозрюваного щодо виконання визначених йому обов`язків є бездоганною.

Підозрюваний ОСОБА_14 вказав, що можливість пересування територією України, а також виїзду за її межі дійсно є важливою для виконання його професійних обов`язків, у зв`язку з чим, підтримав доводи свого захисника.

(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя під час вирішення клопотання

За результатами дослідження матеріалів клопотання та з урахуванням думки учасників провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК клопотання прокурора, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують дію додаткових обов`язків;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали.

Крім того, ч. 4 ст. 199 КПК визначає, що слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку додаткових обов`язків до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено частиною першою статті 178 КПК.

Так, при вирішенні питання про продовження строку обов`язків необхідно перевірити:

1)який запобіжний захід застосовано до Юрія Болоховця?

2)чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні ним кримінального правопорушення?

3)чи наявні обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики з урахуванням характеризуючих обставин, визначених ст. 178 КПК?

4)чи підлягають визначені ОСОБА_15 обов`язки зміні?

5)на який строк необхідно продовжити дію обов`язків?

Зважаючи на викладене, слідчому судді необхідно дослідити окремо кожне із зазначених питань, за результатами чого постановити відповідне рішення.

(3.1) Щодо запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_4

21.07.2025 у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368- 5 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.07.2025 до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання від вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляд застави в сумі 30 000 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, що становить 90 840 000 грн.

Також на підозрюваного покладено такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-не відлучатись з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в?їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали визначено до 13.09.2025 включно, в межах строку досудового розслідування.

05.09.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС вказаний запобіжний захід змінено в частині зміни розміру застави, який зменшено до 3 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 9 084 000 грн.

09.09.2025 ОСОБА_6 звільнено з під варти у зв?язку із внесенням ним застави.

06.11.2025 ухвалою ВАКС вкотре продовжено строк дії обов?язків на два місяці тобто до 06.01.2026, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-не відлучатись з м. Києва, Київської та Чернігівської областей без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в?їзд в Україну.

Отож, наразі до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та покладено ряд зазначених обов`язків, термін дії яких визначено до 06.01.2026.

(3.2) Щодо обґрунтованості підозри

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначено.

Проте воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Зважаючи на неї, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак вона повинна бути застосована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

Так, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_6 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про можливе вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368- 5 КК України.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак вказаного злочину.

Окрім цього, для визначення можливості вчинення підозрюваним такого кримінального правопорушення слідчий суддя дослідив відомості, надані сторонами, зокрема й в їх копіях, а саме:

-витяг з ЄРДР;

-рапорт оперативного співробітництва;

-накази Державного агентства лісових ресурсів України;

-контракти про проходження державної служби;

-розпорядження Кабінету Міністрів України про призначення ОСОБА_6 на посаду;

-лист ТОВ «СЕРВІС-ТЕХНОБУД»;

-попередній договір № 246-1-2/21 купівлі-продажу квартири від 06.07.2021;

-договір купівлі-продажу квартири від 22.07.2021;

-акт передачі-приймання квартири від 22.07.2021;

-меморіальний ордер від 12.07.2021;

-листи приватних нотаріусів;

-протоколи огляду з додатками;

-довідки про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік ОСОБА_6 ;

-відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми доходів, нарахованих фізичній особі податковим агентом, та/або суми доходів, отриманих самозайнятими особами, а також суми річного доходу, задекларованого фізичною особою в податковій декларації про майновий стан і доходи щодо ОСОБА_7 ;

-протокол обшуку від 05.03.2025;

-квитанції та платіжні доручення;

-договір купівлі- продажу квартири від 22.07.2021;

-акт передачі-приймання квартири від 22.07.2021;

-заява ОСОБА_7 про прохання зняти заборону та провести державну реєстрацію припинення заборони відчуження та припинення іпотеки щодо об`єкта нерухомого майна;

-витяг з Державного реєстру речових прав;

-висновки експертів;

-протоколи допиту свідків;

-висновок спеціаліста від 29.04.2025 щодо дослідження доходів та витрат;

-повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 21.07.2025;

-інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

З урахуванням досліджених документів, слідчий суддя доходить переконання, що наразі є достатньо обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 указаного кримінального правопорушення.

Слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для продовження строку дії обов`язків.

(3.3) Слідчий суддя вважає доведеним існування ризиків вчинення підозрюваним дій, визначених статтею 177 КПК

Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.

Стаття 177 КПК визначає перелік ризиків, задля запобігання реалізації яких застосовується запобіжний захід. Ризики вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею, судом обґрунтованої ймовірності реалізації підозрюваним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що особа обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак, слідчому судді необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

У клопотанні прокурор вказує на ризики того, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, приховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обґрунтованість тверджень про продовження існування вказаних ризиків необхідно перевірити.

На переконання слідчого судді, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється останній, суворість можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками та іншими обставинами.

Останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368- 5 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Окрім цього, майновий стан підозрюваного свідчить про реальну можливість впродовж тривалого часу ухилятися від кримінальної відповідальності та в такий спосіб переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Також, слідчий суддя вважає наявним ризик впливу підозрюваного на свідків у цьому провадженні.

КПК встановлює таку процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

В умовах зацікавленості підозрюваного у відверненні негативних наслідків, обумовлених притягненням його до кримінальної відповідальності, не будучи обмеженим у спілкуванні зі свідками, ОСОБА_6 може безпосередньо, а також використовуючи зв`язки із іншими особами, впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою спонукання їх до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Тому, слідчий суддя дійшов висновку про наявність вказаного ризику, в частині незаконного впливу підозрюваного на свідків у цьому провадженні.

Крім цього прокурор вказав на існування ризику знищити, приховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

В його обґрунтування той зазначив, що підозрюваний, будучи особою із управлінським досвідом та високим рівнем обізнаності, має реальні можливості для приховування або спотворення таких доказів, зокрема через використання свого службового становища та зав`язків у державних органах і бізнес-структурах.

Водночас, на переконання слідчого судді, такий ризик припинив своє існування, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні перебуває на його завершальній стадії, а отже, переважну більшість доказів в межах провадження вже було зібрано та, відповідно, долучено до матеріалів провадження.

Також, у судовому засіданні не встановлено ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки відповідний ризик необґрунтовано.

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя констатував наявність двох ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Отож, продовження дії покладених на підозрюваного обов`язків є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків.

(3.4) Визначені ОСОБА_15 обов`язки підлягають зміні

Слідчий суддя вважає, що обов`язки, визначені підозрюваному, не є для нього обтяжливими, а їх дія є необхідною для мінімізації встановлених слідчим суддею ризиків, описаних у п. 3.3 цієї ухвали.

Разом з тим, з урахуванням уточнень, висловлених стороною захисту у судовому засіданні щодо обов`язку не відлучатись із міста Києва, Київської та Чернігівської областей без дозволу слідчого, прокурора, суду, слідчий суддя доходить висновку, що у продовженні строку дії відповідного обов`язку відпала потреба, у зв`язку із необхідністю виконання підозрюваним своїх службових повноважень як керівника ДП «Ліси» та забезпечення можливості його вільного пересування територією України.

До того ж, слідчий суддя зважає на те, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні перебуває на завершальній стадії, оскільки строк дії досудового розслідування у цьому провадженні було продовжено до 21.01.2026.

Водночас щодо доводів сторони захисту про необхідність скасування покладеного на підозрюваного обов`язку здати на зберігання паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в?їзд в Україну слід зазначити, що не продовження такого обов`язку може негативно вплинути на забезпечення виконання підозрюваним інших покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам переховування від органів досудового розслідування та суду.

(3.5) Строк обов`язків, передбачених ст. 194 КПК, необхідно продовжити в межах строку досудового розслідування

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.09.2025 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 21.01.2026 включно.

Строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду продовжено до 06.01.2026.

Так, слідчий суддя вважає обґрунтованим продовження строку дії обов`язків останньому на два місяці в межах строку досудового розслідування.

На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0001002 задовольнити частково;

-продовжити строком на 2 місяці в межах строку досудового розслідування, підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ст. 194 КПК, які покладені на нього у зв`язку із внесенням застави, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду у вказаному кримінальному провадженні за кожною вимогою (залежно від стадії кримінального провадження);

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (залежно від стадії кримінального провадження);

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну (якщо такі не здано).

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1