Справа № 991/9727/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2025 року м.Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 від участі у розгляді клопотання ст. детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 про встановлення строку для ознайомлення у кримінальному провадженні № 0000578 від 07.11.2024,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) надійшла вказана заява захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_6 від участі у розгляді справи № 991/9727/25 за клопотанням ст. детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_7 про встановлення строку для ознайомлення у кримінальному провадженні № 0000578 від 07.11.2024, з урахуванням доповнення до неї.

В обґрунтування заявленого слідчому судді ВАКС ОСОБА_6 відводу захисник ОСОБА_4 посилається на порушення порядку визначення слідчого судді для розгляду справи, оскільки авторозподіл вказаної судової справи, на його переконання, здійснено з порушенням Положення про автоматизовану систему документообігу суду, а саме стосовно правил розрахунку коефіцієнтів навантаження суддів (п.п. 2.3.4, 2.3.6, 2.3.7, 2.3.9 Положення).

При цьому захисник просив здійснювати розгляд цієї заяви у закритому судовому засіданні та в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказана заява про відвід розподілена судді ВАКС ОСОБА_1 та призначена до розгляду на 04.11.2025.

Розгляд заяви про відвід неодноразово відкладався суддею за клопотанням заявника та з інших об`єктивних на те підстав, востаннє засідання відкладено на 02.12.2025.

Варто відзначити, що заявником 27.11.2025 подано клопотання про виклик ОСОБА_5 у порядку міжнародної правової допомоги та розгляд справи згідно із загальними правилами, передбаченими КПК України. Захисник зазначає, що з моменту затримання ОСОБА_5 компетентними органами Італійської Республіки на виконання запиту України спеціальне досудове розслідування припинилося, а подальший розгляд справи має здійснюватися за загальними правилами кримінального процесу. Підозрюваний перебуває під фактичним контролем компетентних органів, його місце перебування є встановленим, а його інформування щодо процесуальних дій повинно здійснюватися у порядку ч. 7 ст. 135 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_6 підтримав повністю та просив її задовольнити.

Детектив НАБУ ОСОБА_3 заперечила проти задоволення цієї заяви, посилаючись на необґрунтованість та безпідставність такого відводу. Разом з тим детектив не погодилася і з клопотанням захисника про виклик підозрюваного ОСОБА_5 у порядку міжнародної правової допомоги.

Водночас, вартим уваги є те, що за запитом судді від 06.11.2025 заступник начальника управління - начальник відділу забезпечення функціонування автоматизованої системи та електронного суду управління документообігу та організаційного забезпечення ОСОБА_8 надала відповідь від 17.11.2025, за якою повідомила про відповідність визначення слідчого судді КПК України, Положенню про автоматизовану систему документообігу суду та Засадам використання автоматизованої системи документообігу ВАКС.

Слідчий суддя ВАКС ОСОБА_6 не скористався своїм правом на участь у судовому розгляді, або наданні своїх письмових пояснень з приводу поданої ОСОБА_4 заяви про відвід.

Зважаючи на викладене, суддя дійшов висновку про можливість здійснення розгляду заяви про відвід за відсутності слідчого судді ОСОБА_6 ..

Дослідивши матеріали заяви про відвід, заслухавши учасників провадження з цього приводу, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 pоку, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляду справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів (самовідводів) професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.

Як зазначив Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі Веттштайна (Wettstein), п. 43).

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Так, відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

В той же час, заявляючи відвід слідчому судді ВАКС, заявник посилається на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, який передбачає можливість відводу слідчого судді за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості, але в даному випадку такі обставини не доведені, оскільки заява не містить об`єктивних обставин, які можуть свідчити про упередженість слідчого судді ВАКС ОСОБА_6 під час розгляду клопотання ст. детектива НАБУ ОСОБА_7 про встановлення стороні захисту строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000578.

Як вбачається із заяви про відвід, адвокат ОСОБА_4 обґрунтовує подану заяву про відвід фактично незгодою із прийнятими слідчим суддею ВАКС ОСОБА_6 судовим рішенням від 01.10.2025, яким постановлено доручити Північному міжрегіональному центру з надання безоплатної правничої допомоги призначити підозрюваному ОСОБА_5 , захисника з числа адвокатів центру для здійснення захисту за призначенням у кримінальному провадженні № 0000578 від 07.11.2024, зокрема, для розгляду клопотання від 22.09.2025 старшого детектива Національного бюро Четвертого підрозділу детективів Другого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0000578 від 07.11.2024, до яких надано доступ.

Однак незгода учасника судового процесу у справі з прийнятим судовим рішенням не може бути визнана підставою для відводу судді від участі у розгляді справи, оскільки жодним чином не свідчить про упередженість судді.

Слід також зауважити, що суддя не наділений повноваженнями перевірки правомірності винесених рішень слідчими суддями в провадженнях за зверненнями сторони захисту під час розгляду відводу по цій справі та не вдається до їх оцінки.

Водночас, законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суддів, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Щодо доводів заявника відносно порушень встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді для розгляду справи суддя враховує наступне.

Рішенням зборів суддів ВАКС від 25.03.2025 були затверджені «Засади використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду», до яких у подальшому вносились зміни (надалі- Засади).

Відповідно до п. 3 розділу II Засад при розрахунку коефіцієнту навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи не враховуються дні фактичної відсутності судді згідно табелю обліку робочого часу. Дні, які передують відсутності судді, включаються в розрахунок навантаження.

Одночасно пунктом. 2.3.4 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами, внесеними згідно із рішенням Ради суддів України від 26.03.2025 № 15, погодженими наказом ДСА України від 31.03.2025 №119) (надалі - Положення) встановлено, що автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами, зокрема, для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження.

Пунктом 2.3.6 Положення визначено, що коефіцієнт навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи розраховується за формулою К_Н = Сума (Вага_Судової_Справи) / КтРД, де КтРДкількість робочих днів, у які судді розподілялися судові справи, починаючи з початку календарного року. Здійснення автоматизованого розподілу судових справ без урахування правил, зазначених у підпункті 2.3.4 пункту 2.3 цього Положення, не допускається (п. 2.3.9 Положення).

Незважаючи на деякі суперечності щодо розрахунку коефіцієнту навантаження судді, визначених у Положенні та Засадах, доводи щодо порушення авторозподілу внаслідок неправильного розрахунку КтРД у вказаній справі відхиляються, оскільки йдеться про передачу клопотання раніше визначеному слідчому судді, внесеному до хронології слідчих суддів за наслідками розподілу іншої справи. Окрім того, захисником не наведено доводів про те, що КтРД неправильно визначено саме по судді ОСОБА_6 ..

За наведеного, доводи щодо порушень встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді для розгляду справи, не знайшли свого підтвердження в ході розгляду заяви про відвід.

Щодо клопотання заявника про інформування ОСОБА_5 про розгляд справи у порядку ч. 7 ст. 135 КПК України суддя враховує наступне.

В ході розгляду заяви про відвід встановлено, що 22.10.2025 ОСОБА_5 було затримано на території Італійської Республіки у м. Рим на підставі міжнародного розшукового циркуляра Інтерполу, виданого на запит компетентних органів України, з метою подальшого екстрадиційного провадження до України у кримінальному провадженні № 0000578.

На підставі запиту, поданого в межах цього кримінального провадження, Уряд України має наміри просити видати ОСОБА_5 для його притягнення до кримінальної відповідальності. Рішення щодо цього питання наразі не ухвалено, проте залишається ймовірність екстрадиції підозрюваного до України, а відтак і безпосередня участь ОСОБА_5 під час досудового розслідування.

Заявник посилається на резолюцію (75) 11 Комітету міністрів Ради Європи «Про критерії, що регламентують розгляд, який здійснюється за відсутності обвинуваченого», яка передбачає мінімальні правила здійснення провадження (in absentia). Цією резолюцією, серед іншого передбачено, що справа не повинна розглядатися за відсутності обвинуваченого, якщо є можливість перенести її розгляд на територію іншої держави або звернутися із запитом про видачу.

За доводами сторони захисту, до поки не вирішено питання про екстрадицію підозрюваного за запитом Уряду України, поданого в межах цього кримінального провадження, ОСОБА_5 не може вважатися оголошеним у міжнародний розшук. Фактично підозрюваний наразі є затриманим на підставі звернення детективів, адреса його місцеперебування також відома, що ставить під сумнів перебування особи в міжнародному розшуку та дію процедури спеціального досудового розслідування.

На підставі ч. 5 ст. 297-4 КПК України якщо підозрюваний, стосовно якого слідчим суддею постановлено ухвалу про здійснення спеціального досудового розслідування, затриманий або добровільно з`явився до органу досудового розслідування, подальше досудове розслідування щодо нього здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими КПК України.

Разом з тим, суддя вважає, що в контексті вирішення питання про відвід слідчого судді, з урахуванням вимог ст. 81 КПК України, вищенаведені доводи можуть бути враховані під час розгляду клопотання про встановлення стороні захисту строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, а не під час вирішення питання про відвід, який має особливий порядок розгляду.

З огляду на зазначене та з урахуванням заперечень сторони захисту, суддя приходить до висновку, що в ході судового розгляду заяви про відвід не встановлено існування обставин, які б викликали сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_6 та які б, в свою чергу, унеможливлювали винесення слідчим суддею об`єктивного судового рішення, а відтак, заявлений відвід не містить належних, конкретних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність передбачених чинним законодавством підстав для його задоволення.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги вичерпний перелік підстав для відводу судді, вивчивши матеріали заяви, суддя вважає, що доводи заявника - адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , є необґрунтованими, а тому у задоволенні заяви про відвід слідчого судді необхідно відмовити.

Керуючись статтями 9, 75, 76, 80-82, 309, 372, 376 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви про відвід.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1