Сарненський районний суд
Справа № 572/6168/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2025 року Сарненський районний суд Рівненської області в складі

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Сарни в режимі відео конференції у кримінальному провадженні №572/6168/25 0001454) про обвинувачення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 ,

клопотання прокурора про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою,-

ВСТАНОВИВ :

На розгляд Сарненського районного суду Рівненської області надійшло кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.307, ч.1 ст.263, ч.2 ст.263 КК України.

Під час підготовчого провадження в межах даного кримінального провадження прокурором заявлено клопотання про продовження терміну дії обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .

В обґрунтування заявленого клопотання прокурором зазначено, що на даний час продовжують існувати ризики, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме : ризик можливості переховуватись від суду у разі перебування на волі, а також ризик можливого незаконного впливу на свідків, можливість вчинення інших кримінальних правопорушень.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Обвинувачений та захисник заперечили щодо можливості продовження дії обраного запобіжного заходу.

Захисник ОСОБА_7 заперечив щодо можливості задоволення клопотання, пославшись на ті обставини, що ризики не є обґрунтованими, обвинувачений жодним чином не переховувався від суду, має міцні соціальні зв`язки, оскільки проживає із мамою, яка є особою похилого віку, крім цього, має на утриманні неповнолітню дитину.

Також, захисник звернув увагу суду, що свідками у даному кримінальному провадженні є працівники правоохоронних органів, через що вказаний прокурором ризик можливого впливу на цих свідків з боку обвинуваченого, є надуманим.

Крім цього, захисник вказує, що кваліфікація дій обвинуваченого є помилковою, а вина обвинуваченого у вчиненні інкримінованих діянь не доводиться доказами, зібраними під час досудового розслідування.

Відповідно до положень ч. 4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються : під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим із прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Частиною 3 статті 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

На стадії досудового розслідування ухвалою слідчого судді Сарненського районного суду Рівненської області від 17 жовтня 2025 року судом відносно обвинуваченого ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, термін дії якого визначено до 13 грудня 2025 року.

Метою застосування запобіжного заходу є, відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, в тому числі, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі, переховуватися від органів досудового розслідування та (або) суду.

Згідно ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є обов"язковою до застосування на території України, кожен має право на свободу та особисту недоторканість, нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Згідно із ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст.12 КК України, відносяться до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів.

Отже, вказаний чинник може спонукати обвинуваченого переховуватись від суду.

Суд вважає також обґрунтованим такий вказаний прокурором ризик, як можливість продовження вчинення кримінальних правопорушень, оскільки на розгляді Сарненського районного суду перебуває інший обвинувальний акт щодо ОСОБА_5 .

Крім цього, одним із ризиків, яким прокурор обґрунтовував необхідність обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, було вказано можливість впливати на свідків.

На даній стадії судового провадження свідки не допитані, перелік свідків у суда відсутній, через що суд не може оцінити обґрунтованість заявлених з цього приводу стороною захисту заперечень.

Отже, вказаний ризик також залишається актуальним.

Слід також врахувати, що на даній стадії провадження суд не здійснює оцінку доказів та не встановлює доведеність та правильність кваліфікації дій обвинуваченого, в зв`язку із чим аргументи сторони захисту в цій частині судом не приймаються до уваги.

Суд вважає, що клопотання прокурора відповідає наведеним вище вимогам кримінального процесуального закону, оскільки судом не встановлено обставин, за яких припинили існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, що стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Таким чином, враховуючи наведені обставини - клопотання прокурора підлягає до задоволення.

Частина 3 статті 183 КПК передбачає обов`язок слідчого судді або суду при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Однак, згідно із ч.4 ст.183 КПК України - слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Сторони кримінального провадження визнали, що попередньо відносно обвинуваченого застосовувався запобіжний захід із визначенням розміру застави, який був внесений третьою особою. В той же час стороною захисту доказів того, що обвинуваченим не порушувався вказаний запобіжний захід, суду не надано.

З огляду на наведене, відсутні підстави для застосування повторно вказаного альтернативного запобіжного заходу.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.176,177,178,183,193,194,196,197 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Сарненської окружної прокуратури у кримінальному провадженні №572/6168/25 0001454) про продовження терміну дії обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні про обвинувачення за ч.2 ст.307, ч.3 ст.307, ч.1 ст.263, ч.2 ст.263 КК України - задоволити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обраного ухвалою Сарненського районного суду Рівненської області від 17 жовтня 2025 року відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 , у кримінальному провадженні №572/6168/25 0001454) за ч.2 ст.307, ч.3 ст.307, ч.1 ст.263, ч.2 ст.263 КК України.

Місцем попереднього увязнення є Рівненський слідчий ізолятор.

Строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів з дня взяття під варту, тобто до 09 лютого 2026 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя