Справа № 589/1/23
Провадження № 1-кп/589/361/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2024 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

представника цивільного позивача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді суду перебуває вищевказане кримінальне провадження.

02.04.2024 до суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого про призначення комісійної судово-медичної експертизи. В обґрунтування клопотання зазначає, що беззаперечних доказів, що смерть потерпілої настала внаслідок травм, отриманих в результаті ДТП, стороною обвинувачення суду не надано. На думку захисника, такі тілесні ушкодження не знаходяться в причинному зв`язку із її смертю, а могли лише сприяти її настанню у зв`язку із неправильним та несвоєчасним лікуванням. Зауважив на тому, що після лікування в КНП Шосткинська ЦРЛ у потерпілої утворились значні пролежні, які в подальшому завадили своєчасному проведенню потерпілій операції в ДУ «Інститут нейрохірургії ім. Акад. А.П.Ромаданова НАМН». Лікування пролежнів зайняло тривалий час, протягом якого потерпілій ставало гірше, наростали прояви полігранної недостатності та врешті вона померла, не дочекавшись оперативного втручання. За переконанням захисника, попередній висновок експерта щодо причин смерті потерпілої викликає сумніви, є неповним та не дає відповіді, зокрема на таке питання: чи можливо було б запобігти смерті потерпілої у разі надання їй належної медичної допомоги та вчасному оперативному втручанні.

В судовому засіданні 07.05.2024 захисник підтримав раніше подане ним клопотання з підстав, викладених у ньому.

Прокурор проти такого клопотання заперечував, вважаючи, що судово-медична експертиза була проведена належним чином і всі необхідні питання цілком висвітлені у висновку експерта. Разом з тим, вважав можливим допитати експерта, який надавав висновок, якщо сторона захисту вважає це необхідним.

Представник цивільного позивача підтримав думку прокурора.

В свою чергу, захисник наполягав на проведенні комісійної експертизи, зазначаючи, що допит експерта неспроможний розвіяти сумніви, що виникли.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов до наступних висновків.

Статтею 332 КПК України визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно із ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ст. 101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатом висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Відповідно до вимог п. 6 ст. 102 КПК України, у висновку експерта повинно бути зазначено докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про судову експертизу», судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Відповідно до п. 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Як вбачається з матеріалів справи, у даному кримінальному провадженні, на підставі постанови слідчого, була проведена судово-медична експертиза, за наслідками якої 03.11.2022 складено висновок експерта № 011-4714-2022.

З вказаного висновку вбачається, що при судово-медичному дослідженні трупа ОСОБА_7 та вивченні її медичної карти були виявлені наступні ушкодження:

- синець на лівій гомілці синець на висоті 22 (см) від підошви, крововилив в підшкірній клітковині по задньо-зовнішній поверхні правої гомілки на висоті 20 (см) від підошви; закритий перелом лівої великогомілкової кістки в верхній частині на висоті 33 (см) від підошви; закритий перелом голівки лівої малогомілкової кістки; закритий перелом правої плечової кістки в середній частині;

- переломи 2-го та 9-го лівих ребер;

- закритий компресійний перелом тіла 7-го грудного хребця із звуженням спинно-мозкового каналу, нижньою параплегією та порушенням функції тазових органів (за даними медичної документації), крововилив у м`які покриви голови в лобній ділянці.

Смерть ОСОБА_7 настала від поєднаної травми закритих переломів кісток лівої гомілки, правої плечової кістки, закритої травми грудей з множинними переломами ребер, перелому грудного відділу хребта з нижньою параплегією та порушенням функції органів малого тазу, розвитком полі органної недостатності. Така причина смерті підтверджується наявністю множинних ушкоджень грудей, кінцівок, хребта, морфологічними ознаками поліорганної (серцево-судинної, легенево-серцевої та ниркової недостатності).

Всі наявні множинні ушкодження (м`яких тканин, кісток скелету) об`єднані одним механізмом травмування, мають ознаки тяжкого тілесного ушкодження, за критерієм небезпеки для життя та знаходиться у прямому причинно-наслідковому зв`язку із настанням смерті.

Наявні ушкодження утворились від дії тупого(-их) предмет(-ів). Характер та локалізація ушкоджень вказують на утворення їх при автомобільній травмі зіткнення автомобіля, що рухався, з пішоходом. В момент первинного контакту в ділянку лівої гомілки потерпіла знаходилась у вертикальному положенні, в положенні шагу з упором на ліву ногу та була повернута лівою поверхнею тіла до автомобіля. Ознак переїзду колесами автомобіля через тіло потерпілої не виявлено /а.с.124-128, т.с. 1/.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_8 (старший науковий співробітник ДУ «Інститут нейрохірургії ім. Акад. А.П.Ромаданова НАМН») повідомив, що травми у потерпілої були значні, множинні. Тому, однозначно сказати чи запобігло б смерті потерпілої оперативне втручання він не може, адже будь-яка операція дає лише вірогідність запобігання смерті, однак не гарантію. Зауважив, що у пацієнтки при надходженні до інституту були великі пролежні, що типово для хворого з такими травмами, враховуючи, що нижні кінцівки зафіксовані, то пацієнт має лежати нерухомо, що і викликає пролежні. За словами свідка, таких пацієнтів одразу не беруть оперувати, спочатку мають бути зафіксовані травми, також потрібно вилікувати пролежні. Свідок пояснив, що поліорганна недостатність це процес за якого відмовляють системи організму, перестають виконувати свої функції. Це може статитися внаслідок великого запалення, травми, крім того, пролежні та серцева недостатність також можуть бути причиною цього.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

В силу приписів ст. 94 КПК України суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Пленум Верховного Суду України в постанові №8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» наголосив на тому, що не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи, тощо.

При дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Жодних даних, які б свідчили про неповноту чи необґрунтованість висновку судово-медичної експертизи № 011-4714-2022 від 03.11.2022, на які посилається захисник обвинуваченого, або таких, які б викликали сумніви в його правильності, матеріали справи не містять. Зазначений висновок експерта є достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, містить відповіді про причини смерті потерпілої, надані в межах компетенції експерта, порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи не встановлено.

Суд зазначає, що у заявленому клопотанні захисника не наведено обґрунтованих та вагомих обставин, передбачених кримінально-процесуальним законом, які б вказували на наявність підстав для призначення нової експертизи у кримінальному проваджені, та не надано суду жодних належних та допустимих доказів з цього приводу. Заявлене захисником клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи неправильності вищезазначеного висновку експерта, пов`язаних з його недостатньою обґрунтованістю, чи наявністю істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

При цьому необхідно зазначити, що позитивне вирішення клопотань, заявлених сторонами кримінального провадження, у тому числі й щодо призначення судових експертиз, є правом, а не обов`язком суду.

У постанові Верховного суду від 01.02.2018 у справі № 634/609/15-к роз`яснено поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві. Дане поняття включає повноваження суду обирати між законними альтернативами та діяльність суду з вирішення спірних правових питань. Такі повноваження суду мають виходити із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин ситуації, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо.

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що у даному кримінальному провадженні вже проводилася судово-медична експертиза, суд не вбачає підстав для задоволення заявленого клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 242, 331, 332, 350, 376, 395 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника про призначення комісійної судово-медичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1