23.10.2025
Справа № 642/4122/24
Провадження №1-кс/642/1573/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 року м.Харків

Слідчий суддя Холодногірського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання командира Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

23.10.2025 до Холодногірського районного суду м.Харкова звернувся командир Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0005227, а саме: транспортний засіб «ГАЗ 2705», д.н.з. НОМЕР_2 , який перебуває у власності ВЧ НОМЕР_1 .

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути заявнику, виходячи з наступного.

Так, у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто, з клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Всупереч зазначеного, суду не надано жодного документу, який підтверджує, що власником майна на праві оперативного управління, на яке накладено арешт ухвалою суду Ленінського районного суду м.Харкова від 24.07.2024, а саме: транспортний засіб автомобіля марки «ГАЗ», д.н.з. НОМЕР_3 , є ВЧ НОМЕР_1 .

Крім того, з аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено, яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Всупереч зазначеного, до клопотання про скасування арешту майна не додано копію ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 24.07.2024 по справі № 642/4122/24, провадження № 1-кс/642/2275/24, якою накладено арешт на майно, завіреної належним чином, відповідно до вимог чинного законодавства.

Стаття 99 КПК України регламентує, що документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа. Оригіналом документа є сам документ, а оригіналом електронного документа - його відображення, якому надається таке ж значення, як документу.

Дублікат документа (документ, виготовлений таким самим способом, як і його оригінал), а також копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах, виготовлені слідчим, прокурором із залученням спеціаліста, визнаються судом як оригінал документа.

Разом з тим, до клопотання про скасування арешту майна взагалі не додано жодного документа, який підтверджує право власності або оперативного управління транспортним засобом та ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 24.07.2024, які б відповідали вимогам ст.99 КПК України.

Крім того, клопотання про скасування арешту майна подане командиром без належного підтвердження його повноважень.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст.7 КПК України.

У КПК України відсутня спеціальна норма, яка б регламентувала дії слідчого судді у разі встановлення невідповідності клопотання про скасування арешту майна вимогам законодавства, зокрема вимогам ч. 1 ст. 174 КПК України.

Разом з тим, виходячи з положень ч. 3 ст. 172, п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Зазначена ухвала не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді або в іншому судовому порядку та не перешкоджає захисту прав особи, яка подала клопотання, в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи вищевикладене, що такі обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про скасування арешту майна заявнику.

Керуючись ст. 99, 174, 372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання командира Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3