справа № 753/166/26
провадження № 1-кс/753/121/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" січня 2026 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу, в порядку статті 201 КПК України, у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0002591 від 18.08.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.28, ч.3 ст.199, ч.3 ст.358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 , діюча в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , у порядку статті 201 КПК України 05.01.2026 року звернулася до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу продовженого ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва від 04.11.2025 року у вигляді покладених обов`язків, визначених ст.194 КПК України, на підозрюваного ОСОБА_3 ухвалою слідчого судді від 12.06.2025 року, до 03.12.2025 року, із визначених ст.194 КПК України, обов`язків, на особисте зобов`язання.

Обґрунтовуючи дане клопотання, його автор вказує, що застосований до ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.28, ч.3 ст.199, ч.3 ст.358 КК України, запобіжний захід у вигляді покладених обов`язків, визначених ст.194 КПК України, припинив свою дію 04.12.2025 року, що є підставою для його зміну на особисте зобов`язання.

Вказане слугувало стороні захисту підозрюваного звернутися до слідчого судді із вказаним клопотанням.

Виходячи з п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 1 статті 1 КПК України 2012 року встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора (ч.4 ст.176 КПК України).

Частиною 1 статті 201 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання (частина 2 статті 201 КПК України)

Частиною 3 статті 201 КПК України визначено, що до клопотання мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (частина 4 статті 201 КПК України).

Слідчий суддя, суд, відповідно до частини 5 статті 201 КПК України, має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Перевіряючи виконання захисником підозрюваного вимог частини 2 статті 201 КПК України щодо надсилання копії клопотання та матеріалів, якими клопотання обґрунтовується, прокурору, слідчим суддею встановлено, що захисником підозрюваного як автором клопотання не дотримано вказаної вимоги, оскільки встановлено, що клопотання про зміну запобіжного заходу від 05 січня 2026 року на 5-ти аркушах подано до слідчого судді з матеріалами на 31-му аркушах, всього на 36-ти аркушах, якими таке клопотання обґрунтовується, проте відомості про те, що клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, надано прокурору, відсутні, що є наслідком для його повернення заявнику.

Відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 року, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з п.п.59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення документів учасникам провадження може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Разом з тим, в матеріалах клопотання відсутній опис вкладення, що саме клопотання від 05.01.2025 року та матеріали, якими клопотання обґрунтовується, заявником було направлено прокурору, всупереч цьому, здійснено направлення засобами електронного зв"язку, яке, окрім іншого, не відповідає вказаним процесуальним вимогам, й лише клопотання (без його ідентифікації, підтвердження про надходження й отримання прокурором), всупереч вимоги до надсилання клопотання та матеріалів, якими клопотання обґрунтовується.

Аналогічні вимоги щодо підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, ставаляться й до слідчого, прокурора при подачі клопотання про обрання запобіжного заходу.

Так, копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання (ч.2 ст.184 КПК України). Й до клопотання, відповідно до п.3 ч.3 ст.184 КПК УКраїни додаються підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Рівність сторін у кримінальному процесі згідно з КПК та практикою ЄСПЛ, означає, що обвинувачення та захист мають рівні процесуальні права.

Процес також побудований на змагальності та інформованості сторін, де кожна сторона має право бути інформованою про заходи та дії, які вживаються стороною, унаслідок чого інша сторона набуває права спростовувати про вжиті заходи, докази іншої сторони.

Відповідно, зазначене свідчить про недотримання строною захиступроцесуального обов`язку, в порушення принцип рівності іншої сторони у процесі у розумінні «справедливого балансу» між сторонами, який вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони , адже кожна сторона провадження має бути поінформована про подання заяв/клопотань та аргументів іншої сторони, у тому числі, отримувати копії матеріалів справи та доказів, та отримувати належну нагоду брати участь у провадженні перед судом з метою коментувати чи спростовувати їх.

Вказана концепція рівності сторін заснована у низці рішень ЄСПЛ .

Ч.6 ст. 9 КПК України, встановлено, що у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Звольський та Звольська проти Чешської Республіки» (Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic, заява № 46129/99, п. 46, Европейського суду з прав людини 2002 - ІХ вказано, що тлумачення національного законодавства, зокрема, процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні здійснюється судами.

Так, відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93, право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.194, 201, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу, в порядку статті 201 КПК України, у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0002591 від 18.08.2022 року за ознаками криміналних правопорушень, передбачених ч.3 ст.28, ч.3 ст.199, ч.3 ст.358 КК України, - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню відповідно до ст.309 КПК України не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: