ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2025 року

м. Київ

справа № 757/17578/25-к

провадження № 51-3300км25

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року про повернення апеляційної скарги.

Зміст судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ухвалою від 07 травня 2025 року відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_5 оскаржив його до суду апеляційної інстанції.

Київський апеляційний суд ухвалою від 25 червня 2025 року апеляційну скаргу заявника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07 травня 2025 року повернув особі, яка її подала.

Вимоги касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі ОСОБА_5 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції та призначити новий розгляд у цьому суді.

На обґрунтування своїх доводів вказує на те, що ухвала апеляційного суду є незаконною та немає юридичної сили, оскільки, на його думку, не відповідає вимогам пункту 5 частини першої статті 124 Конституції України та частини першої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у яких зазначено, що судові рішення, якими закінчується розгляд справи в суді, ухвалюються ім`ям України. Стверджує, що суддя апеляційного суду неповно з`ясував усі обставини, що мають значення для справи. Зазначає, що розгляд його апеляційної скарги був проведений без його участі, про дату, час і місце розгляду скарги, ОСОБА_5 належним чином не повідомлявся. Внаслідок чого, на його думку, суддею були проігноровані вимоги статей 134-138 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК). Також вказує на те, щострок на апеляційне оскарження не було пропущено, оскільки місцевий суд йому не направляв судову повістку про дату та час розгляду його скарги. Вважає, що строк на апеляційне оскарження повинен рахуватися з моменту отримання ним копії ухвали. У зв`язку з цим, ухвала апеляційного суду про повернення його апеляційної скарги, на його думку, є передчасною, помилковою, незаконною та необґрунтованою.

На касаційну скаргу заперечень від учасників касаційного провадження не надходило.

Учасникам провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Звернення про відкладення розгляду подання не надходило.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши наведені в касаційній скарзі доводи та дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви Суду

Відповідно до частини другої статті 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

У пункті1 частини першої статті 438 КПК передбачено, що підставою для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. При цьому істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення (частина перша статті 412 КПК).

Згідно зі статтею 370 і частиною другою статті 418 КПК ухвала суду апеляційної інстанції повинна бути законною, обґрунтованою і вмотивованою. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

За змістом пункту 3 частини другої і частини третьої статті 395 КПК, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. При цьому, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення

Згідно з положеннями пункту 4 частини третьої статті 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

При цьому при вирішенні питання, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, передбаченого статтею 395 КПК, строку на апеляційне оскарження, слід чітко встановити початок перебігу вказаного строку та його закінчення.

Водночас для прийняття процесуального рішення про повернення апеляційної скарги із зазначеної підстави апеляційному суду необхідно в кожному випадку детально та ретельно з`ясовувати, по-перше, чи ухвалу постановлено з викликом особи, чи без такого, по-друге, дату отримання особою копії оскаржуваного рішення.

Лише встановлена сукупність цих відомостей може слугувати процесуальним приводом для повернення апеляційної скарги, поданої на ухвалу слідчого судді на підставі пункту 4 частини третьої статті 399 КПК.

Вказаних вимог кримінального процесуального закону судом апеляційної інстанції дотримано не було.

Як убачається з матеріалів провадження, ОСОБА_5 20 червня 2025 року подав апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07 травня 2025 року, в якій, серед іншого, зазначив про те, що вказану ухвалу отримав 16 червня 2025 року, у зв`язку з чим строк апеляційного оскарження повинен обчислюватись із дня отримання ним копії судового рішення, тобто з 16 червня 2025 року та цей строк закінчується 21 червня 2025 року.

Постановляючи ухвалу про повернення апеляційної скарги на підставі пункту 4 частини третьої статті 399 КПК, суд апеляційної інстанції зазначив, що ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу після закінчення строку апеляційного оскарження.

Мотивуючи своє рішення, суд апеляційної інстанції зазначив про те, що зі змісту долученої до апеляційної скарги копії оскаржуваної ухвали випливає, що ОСОБА_5 викликався в судове засідання до слідчого судді суду першої інстанції, тому відсутні підстави для обчислення строку апеляційного оскарження з дня отримання ним копії судового рішення.

Касаційний кримінальний суд не погоджується із такими висновками суду апеляційної інстанції та визнає їх передчасними.

Так, з матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_5 звернувся до Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення. При цьому скаржник просив завчасно його повідомити про дату, час і місце розгляду скарги. Водночас просив розглянути скаргу у його відсутності.

Розгляд клопотання було призначено слідчим суддею на 07 травня 2025 року.

23 квітня 2025 року ОСОБА_5 направлено повістку про виклик до суду на 15:00 07 травня 2025 року, про те у цій повістці відсутня адреса на яку її було відправлено. Також у матеріалах провадження є довідка про доставку SMS-повідомлення щодо документу «Повістка про виклик до суду» на 15:00 07 травня 2025 року по справі № 757/17578/25-к сформоване 23 квітня 2025 року 18:12:10 одержувачу ОСОБА_5 на номер телефону НОМЕР_1 , яку згідно вказаної довідки було доставлено 23 квітня 2025 року 18:40:20.

Після розгляду скарги копію ухвали було направлено 23 травня 2025 року ОСОБА_5 (на поштову адресу) та офісу Генерального прокурора (електронний кабінет), при цьому у супровідному листі зазначено, що ухвала відправляється в електронний кабінет Електронного суду/на поштову адресу в електронній формі. Будь-яких даних про те, що ОСОБА_5 отримав вказану ухвалу слідчого судді матеріали провадження не містять.

З огляду на зазначене матеріали провадження не містять жодних даних про належне повідомлення ОСОБА_5 про дату, час і місце розгляду його скарги в місцевому суді та направлення йому ухвали слідчого судді від 07 травня 2025 року на його поштову адресу, відтак і не містять інформації щодо отримання ним копії вказаної ухвали до тієї дати, яка визнається ОСОБА_5 , а саме 16 червня 2025 року.

Суд зазначає, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення (пункт 3 частини другої статті 395 КПК), а - якщо її було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, - з дня отримання нею копії судового рішення (абзац другий частини третьої статті 395 КПК).

З урахуванням процесуальних строків, встановлених для оскарження такої категорії судових рішень, останнім днем подачі апеляційної скарги було 21 червня 2025 року.

Згідно з позицією Суду, що міститься в постанові від 04 листопада 2019 року у справі № 760/12179/16-к,[1]якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.

Положення абзацу другого частини третьої статті 395 КПК про обчислення строку апеляційного оскарження для особи, без виклику якої постановлено ухвалу суду або слідчого судді, з дня отримання нею копії судового рішення слід розуміти насамперед як відповідну процесуальну гарантію реалізації права апеляційного оскарження для такої особи.

Тому, якщо сама особа,без виклику якої постановлено ухвалу суду або слідчого судді, не заперечує факту отримання у певний час копії судового рішення, а матеріали провадження не містять даних щодо отримання нею копії цього рішення, то це не може бути перешкодою у реалізації такою особою її права на оскарження цього судового рішення.

Таким чином, довід ОСОБА_5 про те, що апеляційну скаргу він подав вчасно, не спростовано, тому апеляційна інстанція дійшла передчасного висновку про пропуск строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин Суд вважає, що ухвала апеляційного суду про повернення апеляційної скарги підлягає скасуванню на підставі пункту 1 частини першої статті 438 КПК.

Під час нового розгляду апеляційному суду необхідно врахувати наведену судову практику, здійснити провадження із додержанням вимог законодавства і постановити рішення, яке відповідатиме положенням статті 370 КПК з урахуванням положень статті 439 цього Кодексу.

Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Суд

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

[1] https://reyestr.court.gov.ua/Review/85542805