У Х В А Л А

Справа № 149/117/26

Провадження №1-кс/149/50/26

16.01.2026 р. м. Хмільник

Слідчий суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , її представника адвоката ОСОБА_4 (у режимі відеоконференції) розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність начальника Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області надійшла вказана скарга, яка мотивована тим, що 10.10.2025 ОСОБА_3 звернулася до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області з заявою про вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 384 КК України, за фактом завідомо неправдивого висновку експерта за результатами проведеної судової будевільно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи у цивільній справі № 149/576/20 від 28.06.2022 № 5017-5020/20-21, складеного головним судовим експертом Вінницького відділення КНДІСЕ ОСОБА_5 . Ця заява була направлена до Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області. Листом начальника Хмільницького РВП ОСОБА_6 від 01.12.2025 заявника повідомлено, що ознаки кримінального правопорушення у даному випадку відсутні і підстав для внесення відомостей до ЄРДР немає. Бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР заявник вважає протиправною, оскільки заява стосується не незгоди з рішення суду у цивільній справі, а про завідомо неправдивий (неправильний) висновок експерта, який суд взяв до уваги, що відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 423 ЦПК України є підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами. Так, експерт при визначенні варіантів поділу будинку та можливості виділу частки приміщень, прийняв до уваги залишкову вартість будівель та споруд розташованих на земельній ділянці об`єкта дослідження, яка була встановлена на підставі даних інвентаризаційної справи №2171 КП«ВООБТІ», з коригуванням на фактичний фізичний знос та індекс зміни ринкової вартості будівельних робіт по відношенню до їх ринкової вартості попереднього періоду. У результаті таких дій частка ОСОБА_3 здорожчала у два рази, аніж частка ОСОБА_7 . Так, вартість 1 м2 приміщень, які знаходяться у володінні ОСОБА_7 становили 4658,13 грн, а ОСОБА_3 8607,03 грн. У такий спосіб експерт змінив частки, які були визначені у 1981 році. Також заявник вважає протиправним те, що розгляд заяви відбувся у порядку ЗУ «Про звернення громадян», а не згідно норм КПК України, а також з недотриманням строків, визначених у ч. 1 ст. 214 КПК України. Враховуючи це, заявник просить: визнати протиправною бездіяльність начальника Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 щодо розгляду заяви ОСОБА_3 від 10.10.2025; зобов`язати уповноважену особу Хмільницького РВП виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_3 від 10.10.2025.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 , ОСОБА_3 підтримали скаргу у повному обсязі.

Представник Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області у судове засідання не з`явився, однак до суду надано копії матеріалів перевірки заяви ОСОБА_3 .

Заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, матеріали перевірки, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 4, п. 5, п. 7 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

За змістом вказаної норми, до реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, іншою службовою особою, уповноваженою на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, а також слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

При цьому зміст ч.1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

Положенням про порядок ведення ЄРДР передбачено, що до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Таку позицію сформував Верховний Суд у постанові ККС ВС у справі 556/450/18 від 30.09.2021 зазначивши, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до висновку викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких уповноважена особа дійшла висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання уповноважених осіб внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 10.10.2025 надійшла та була зареєстрована у Хмільницькому РВП ГУНП у Вінницькій області 20.11.2025. Оскільки підстав для внесення відомостей до ЄРДР не було встановлено, за результатами проведеної перевірки складено довідку від 01.12.2025, де зазначено про припинення розгляду, оскільки з`ясовано, що цивільну справу №149/576/20, у якій проведено експертизу було розглянуто Літинським районним судом Вінницької області, а тому роз`яснено заявнику право на оскарження рішення суду до суду вищої інстанції. Листом начальника Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 від 01.12.2025 повідомлено заявника про результати розгляду заяви.

За змістом поданої скарги, заявник вважає протиправною бездіяльність начальника Хмільницького РВП щодо невнесення відомостей до ЄРДР, а також вважає завідомо неправдивим висновок експерта щодо варіантів поділу будинку, зазначаючи на розбіжність вартісних величин при їх визначенні, що змінює частки співвласників.

В ході розгляду даної скарги встановлено, що у цивільній справі № 149/576/20 судом було призначено будівельно-технічну експертизу за результатами котрої складено висновок експерта № 5017-5020/20-21 від 28.06.2022 року, яким визначено 5 варіантів поділу житлового будинку АДРЕСА_1 . За змістом копії рішення суду від 19.09.2023, видно, що третій варіант поділу будинку був прийнятий судом до уваги при вирішенні даної цивільної справи. За змістом цього ж рішення, представник відповідачки (позивачки за зустрічним позовом) адвокат ОСОБА_4 : «Вказав також на розбіжність вартісних величин, які застосовуються при здійсненні експертного висновку, а саме зменшуючи частку позивача до 43%, виділена площа збільшується до 71,1 м. 2 проти 69,7 м. 2». Цим доводам суд надав правову оцінку у рішенні, зокрема зазначив: «Відповідачка та її представник не надали обґрунтованих заперечень щодо варіантів розподілу домоволодіння, не запропонували інший представлений експертом варіант для розгляду, ніж заявлений позивачкою, не заявляли клопотань про проведення додаткової або повторної судової експертизи у зв`язку з неповним, неясним, необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності висновком експерта….».

Отже такі ж доводи заявника були висловлені і в суді під час розгляду цивільної справи і цим доводам була надана правова оцінка. Зі змісту рішення слідує, що ОСОБА_3 та її представник адвокат ОСОБА_4 не заявляли клопотань про призначення додаткової або повторної експертизи, можливість призначення якої визначена у ст. 113 ЦПК України. Окрім цього ч. 5 ст. 102 ЦПК України передбачено, що за заявою учасника справи суд має право викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.

Окрім цього Порядок проведення рецензування висновків судових експертів та висновків експертних досліджень, затверджений наказом Міністерства юстиції України № 775/5 від 25.05.2015 визначає порядок та підстави рецензування висновків судових експертів.

Статтею 110 ЦПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 ЦПК України.

Тобто під час розгляду цивільної справи судом висновок експерта не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється разом із іншими доказами у їх сукупності.

У свою чергу незгода з судовим рішенням, у відповідності до ст. ст. 352, 389 ЦПК України, є підставою для його оскарження в апеляційному або касаційному порядку. Таке право роз`яснено заявникові листом начальника Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 від 01.12.2025.

Окрім цього, ч. 1 ст. 11 Кримінального кодексу України (надалі КК України) визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

За змістом ч. 1 ст. 384 КК України кримінальним правопорушення визнано завідомо неправдивий висновок експерта, складений для надання або надані суду.

Об`єктивна сторона цього кримінального правопорушення характеризується активною поведінкою - діями, які виявляються, зокрема, складенні завідомо неправдивого висновку експерта. Цей злочин має формальний склад. Відповідальність експерта за ст. 384 КК України настає лише за умов, що він будучи попередженим про кримінальну відповідальність склав висновок, що повністю частково містить недостовірні відомості чи висновки, а експертизу проведено з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та/або на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування або експертиза ґрунтується на явно неправдивих вихідних даних, навмисно використаних для надання необ`єктивного висновку.

Для того, що б висновок експерта був визнаний завідомо неправдивим, суб`єктивною стороною злочину, передбаченого ст. 384 КК України, має бути лише прямий умисел. Тобто має були доведено, що експерт діяв завідомо, тобто усвідомлював неправдивість свого висновку і бажав діяти саме таким чином.

У свою чергу заявником та її представником не надано будь-яких доказів вчинення експертом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України, задля досягнення ним власних інтересів. У свою чергу незгода з висновком експерта могла бути доведена під час судового розгляду цивільної справи №149/576/20 у процесуальний спосіб, передбачений нормами Цивільного процесуального кодексу України, або ж шляхом рецензування. Така незгода не свідчить про вчинення експертом кримінального правопорушення.

До матеріалів скарги не додано будь-яких доказів, як то рецензія висновку експерта, інші висновки, які підтверджували доводи заявника про те, що експерт допустився помилок при проведенні експертизи, також відсутні докази вважати, що цей висновок є завідомо неправдивим.

Доводи скарги про те, що вартість 1 м2 приміщень, які знаходяться у володінні ОСОБА_7 становили 4658,13 грн, а ОСОБА_3 8607,03 грн, стосуються не усіх приміщень. Так, вартість кімнати 2-5, веранди І (знаходяться у володінні ОСОБА_3 ) визначені з розрахунку за 1 м 2 4656 грн, а вартість веранди 1-1 (знаходиться у користуванні ОСОБА_7 ) 8607,03 грн.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Зміст заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 10.10.2025, додані до неї матеріали, а також матеріали перевірки проведеної за цією заявою не містять об`єктивних даних про вчинення кримінального правопорушення.

Дана заява була розглянута уповноваженою особою в порядку, визначеному Законом України "Про звернення громадян", оскільки ознак кримінального правопорушення не встановлено.

У свою чергу строк не пізніше 24 години після подання, визначений у ст. 214 КПК України, застосується до заяв чи повідомлень, які містять об`єктивні дані та ознаки про вчинення кримінального правопорушення.

Відтак протиправної бездіяльності начальника Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 щодо розгляду заяви ОСОБА_3 від 10.10.2025 не встановлено, а тому у задоволенні скарги слідчий суддя відмовляє.

Керуючись ст.ст. 2, 26, 214, 303, 306, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність начальника Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР по заяві від 10.10.2025 - відмовити повністю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8