провадження № 1-кс/294/789/25
справа № 294/2026/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2025 року м. Чуднів

Слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, подане в рамках кримінального провадження за №0000270 від 08.12.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Чуднівського районного суду Житомирської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області про накладення арешту на майно, яке постановою слідчого від 09.12.2025 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що 04.12.2025 близько 16 години перебуваючи в нежитловому будинку по АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 з метою заподіяння тілесних ушкоджень, умисно наніс численні удари металевою трубою по голові та тулубу безпритульному собаці.

В ході ОМП від 09.12.2025 ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції металеву трубу, якою наносив удари по собаці.

Вищевказана труба визнана речовим доказом та вилучена до ВП №2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області.

У судове засідання слідчий не з`явився, однак через канцелярію суду подав заяву, згідно якої клопотання підтримує в повному обсязі та розгляд просить проводити без його участі.

Володілець вилученого майна у судове засідання не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлений належним чином, на адресу суду 12.12.2025 надійшла заява про розгляд клопотання без участі ОСОБА_4 .

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно, слідчий суддя виходить з наступного.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам статті 171 КПК України.

За змістом статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частини 2 та 3 ст. 170 КПК України визначають, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 вказаної статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ході розгляду клопотання встановлено, що майно, яке просить арештувати слідчий, в силу положень статей 167, 168 КПК України є тимчасово вилученим майном, яке обґрунтовано визнано у кримінальному провадженні №0000270 речовим доказом на підставі постанови слідчого СВ ВП № 2 Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області від 09.12.2025, а тому це майно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Зважаючи на те, що встановлено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а саме: з метою забезпечення збереження його як речових доказів, враховуючи те, що воно зберігає на собі сліди скоєного злочину, а також зважаючи на наявність ризиків, що його може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано чи знищено, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Крім того, необхідність накладення арешту на майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000270, обумовлена тим, що застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження надасть можливість провести належне розслідування кримінального провадження за ч. 1 ст. 309 КК України, забезпечить виконання вимог ст.ст. 2, 9, 28, 94 КПК України щодо реалізації завдань кримінального провадження, забезпечення повного, всебічного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, надання їм належної правової оцінки та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 28, 98, 94, 107, 131, 170-173, 395 Кримінального процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000270 від 08.12.2025 за ч. 3 ст. 299 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на металеву трубу, довжиною 45 см., діаметром 50 мм., вкритою корозією, яку ОСОБА_4 , 09.12.2025 добровільно видав працівникам поліції.

Заборонити власнику, законним користувачам вказаного майна розпоряджатися, користуватися та відчужувати дане майно.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати слідчому, особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6