Справа № 712/1018/25
Провадження №1-кс/712/4668/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2025 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000114 від 25.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просив скасувати арешт майна, накладений згідно з ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 31.01.2025 у справі № 712/1018/25 у кримінальному провадженні №0000114 від 25.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, а саме на належний йому транспортний засіб марки «ВАЗ» модель «21099» сірого кольору д.н.з.: НОМЕР_1 з ключами та свідоцтвом на реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

У обґрунтування свого клопотання посилається на те, що накладений арешт порушує його права як власника, автомобіль йому потрібний для виконання щоденних завдань, пов`язаних з виконанням службових обов`язків. Відносно нього кримінальне провадження не здійснюється.

Власник майна до судового засідання не прибув, про час та місце слухання клопотання повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Прокурор у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання, оскільки потреба в арешті майна наразі не відпала, кримінальним правопорушенням завдана істотна шкода у сумі 542 946 грн., арештоване майно є засобом вчинення проступку. Крім того, законність накладення арешту на указаний транспортний засіб перевірена Черкаським апеляційним судом.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого.

У судовому засіданні встановлено, що сектором дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000114 від 25.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси 30.01.2025 у справі № 712/1018/25/25 накладено арешт, зокрема, на автомобіль марки «ВАЗ» модель «21099» сірого кольору д.н.з.: НОМЕР_1 з ключами та свідоцтвом на реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що при розгляді клопотання про скасування арешту слідчий суддя з урахуванням наданих доказів має з`ясувати питання обґрунтованості арешту, накладеного з тих чи інших підстав, визначених у ч. 2 ст. 170 КПК України, а також доцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Отже, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов:

- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба;

- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Тобто учасники судового провадження, які подали клопотання про скасування арешту майна, повинні довести окрему або одночасну наявність фактів необґрунтованості накладення такого арешту та/ або відпадання потреби в його застосуванні.

Обґрунтованість арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Зважаючи на приписи ст. 309 та ст. 174 КПК України, у випадку, коли особа (підозрюваний, інший власник або володілець майна) вважає накладення арешту необґрунтованим, він може: 1) оскаржити відповідну ухвалу слідчого судді в апеляційному порядку, або 2) заявити клопотання про скасування арешту такого майна на підставі ст. 174 КПК України. Однак одна і та ж підстава не може бути предметом неодноразового розгляду різними судами (слідчими суддями).

Слід звернути увагу, що реалізація права на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна обумовлена тим, що відповідний суб`єкт не погоджується із застосованим заходом забезпечення кримінального провадження протягом його дії. Інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст. 174 КПК України - необґрунтованістю його накладення та відсутності подальшої потреби в ньому.

Надаючи оцінку доводам клопотання про скасування арешту майна, необхідно зауважити, що арешт на майно накладений обґрунтовано, оскільки вилучене майно відповідає ознакам речових доказів і на даний час досудове розслідування триває.

Слідчий суддя враховує, що законність накладення арешту на транспортний засіб марки «ВАЗ» модель «21099» сірого кольору д.н.з.: НОМЕР_1 з ключами та свідоцтвом на реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 перевірялась Черкаським апеляційним судом, про що постановлена ухвала від 12.02.2025 у справі № 712/1018/25, у якій зазначено, що

арештований слідчим суддею автомобіль є засобом вчинення проступку, залученим правопорушниками для полегшення вчинення ними неправомірних дій, на що вказує той факт, що спійману рибу було вилученого саме з багажного відділення даного транспортного засобу. Матеріали клопотання та справи містять сукупність підстав та розумних підозр вважати, що на даному етапі досудового розслідування вилучені речі можуть бути використані як докази у цьому кримінальному провадженні, а накладення арешту на вищезазначене майно має легітимну мету, передбачену п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів, а отже вказані речі відповідають ознакам речових доказів, зазначеним у ст.98 КПК України, що, згідно з ч.3 ст.173 КПК України, дає підстави для їх арешту як речових доказів з метою збереження.

Заявником не доведено, що в подальшому у застосуванні арешту майна відпала потреба.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту, оскільки в ході розгляду клопотання не встановлено обставин, які б свідчили, що застосування заходу у вигляді арешту майна в даному випадку є необґрунтованим або наразі відпала потреба у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 174, 175, 309 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000114 від 25.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1