Справа № 357/2761/25
У Х В А Л А

27.01.2026 суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області

ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

сторони кримінального провадження:

заявник: захисник адвокат ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції)

прокурор: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Біла Церква, Київської області, заяву захисника обвинуваченої ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 у справі 357/2761/25, 1кп/357/15/26,

У С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою.

В провадження судді, відповідно до протоколу автоматичного визначення судді в наслідок авторозподілу кримінального провадження автоматизованою системою документообігу суду, надійшла заява захисника обвинуваченої ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 у справі 357/2761/25, 1кп/357/15/26.

Так, в провадженні судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської ОСОБА_6 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0003738 від 18.11.2024 відносно ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 321 КК України.

Під час судового засіданні у справі 357/2761/25, 1кп/357/15/26 по обвинувальному акту у кримінальному провадженні №0003738 від 18.11.2024 відносно ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 321 КК України, захисником обвинуваченої ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_3 заявлено відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 , посилаючись на те, що суддя ОСОБА_6 , на думку заявника, допомагала свідку ОСОБА_7 уникати відповіді на його запитання.

27.01.2026 заявник подав до суду обґрунтування заяви про відвід, в якій зазначив, що під час судового засідання 21.01.2026, зокрема під час допиту свідка ОСОБА_7 , суд неодноразово виходив за межі ролі неупередженого арбітра та фактично втручався у процес доказування на користь сторони обвинувачення, одночасно обмежуючи процесуальні права сторони захисту.

Такі дії мали системний, послідовний та однобічний характер, що виключає можливість їх сприйняття як випадкового процесуального керівництва.

Також зазначив, що під час допиту свідка прокурор ОСОБА_4 неодноразово звертався до суду сидячи, коментував перебіг допиту, втручався у хід допиту сторони захисту. На вказані порушення суд жодним чином не реагувала, попри відповідні зауваження сторони захисту. Водночас будь-які спроби захисника звернути увагу суду на ці обставини супроводжувалися негативною реакцією суду, що, на думку заявника, свідчить про вибіркове застосування процесуальної дисципліни.

У відповідь на законні зауваження захисника щодо порушень з боку прокурора, суд пригрозив застосуванням грошового стягнення, оголошував позапроцесуальні зауваження, підвищував голос та створював психологічний тиск. Зазначені дії суду, на думку заявника, мали очевидну спрямованість на стримування активної позиції сторони захисту, що є несумісним із принципом рівності сторін.

Захисник намагався заявити заперечення на дії головуючого, однак суд відмовив у такій можливості, мотивуючи це тим, що це не процесуальна дія, а допит свідка.

Фактично суд позбавив сторону захисту можливості негайно зафіксувати порушення, що, на думку заявника, є самостійною ознакою упередженого ставлення та перешкоджання реалізації права на захист.

Під час допиту свідка ОСОБА_7 суд неодноразово доповнював питання сторони захисту формулюванням «якщо пам`ятаєте», створюючи для свідка можливість уникнути конкретної відповіді, замінював поставлені захисником питання власними питаннями, які змінювали їх зміст та нівелювали викривальний характер, уточнював замість свідка обставини, що мали істотне значення для сторони захисту.

Такі дії суду, на думку заявника, фактично коригували вектор відповідей свідка та сприяли уникненню відповідей, здатних поставити під сумнів позицію обвинувачення.

Ключові питання сторони захисту щодо факту та способу упаковки вилучених речей, наявності та ролі понятих, послідовності складання процесуальних документів, неодноразово знімалися судом без належного мотивування, або ж підмінялися питаннями суду та прокурора, що унеможливлювало викриття істотних суперечностей у показаннях свідка. Крім того, суд відмовився зобов`язати свідка надати чітку відповідь «так» чи «ні» на принципові питання, чим фактично, на думку заявника, допустив уникнення відповіді, вигідне стороні обвинувачення.

Сукупність наведених дій, на думку заявника, свідчить, що суд перебрав на себе функції сторони обвинувачення, усував недоліки доказування прокурора, обмежував процесуальні можливості сторони захисту, діяв не як нейтральний арбітр, а як активний учасник доказування. За таких обставин у сторони захисту та будь-якого об`єктивного спостерігача виникають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді.

Таким чином, заявник вважає, що вказані обставини є такими, що викликають сумнів в упередженості судді, який проводить розгляд справи у кримінальному провадженні №0003738 від 18.11.2024, що є підставою для звернення до суду із заявою про його відвід.

Позиція сторін та інших учасників.

В судовому засіданні заявник - адвокат ОСОБА_3 підтримав заявлену заяву про відвід та просив задовольнити її, навівши обґрунтування аналогічні викладеним у обґрунтуваннях заяви про відвід, зокрема зазначав, що суд своєю поведінкою втручався у процес доказування на користь сторони обвинувачення, одночасно обмежуючи процесуальні права сторони захисту.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 , у зв`язку з необґрунтованістю. Зазначив, що поведінка захисника ОСОБА_3 у судовому засіданні 21.01.2026 була недопустимою. Останній не виконував розпорядження головуючої, на зауваження не реагував та продовжував зачитувати свої клопотання та задавати запитання. Суд не ставав на сторону обвинувачення, тому підстав для відводу головуючої немає.

Особа, якій заявлено відвід суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 про дату, час та місце розгляду заяви повідомлялась належним чином, проте, в засідання не з`явилась.

Отже суддею з урахуванням положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності осіб, що не з`явилися.

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався у ракурсі встановлених обставин із вказаних питань.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Статтею 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Нормами частини 5 статті 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Положеннями статей 75-76 КПК України, передбачено вичерпний перелік підстав для відводу судді.

Зокрема, пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Так, відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Так, під час судового розгляду зазначеної заяви про відвід, судом встановлено, що в провадженні судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 321 КК України, у справі № 357/2761/25, 1кп/357/15/26.

21.01.2026 під час судового засідання у справі № 357/2761/25, 1кп/357/15/26, захисником обвинуваченої ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_3 заявлено відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 .

У своїй заяві про відвід судді заявник ОСОБА_3 посилається на те, що суддя Білоцерківського міськрайонного суду ОСОБА_6 , 21.01.2026 під час судового засідання допомагала свідку ОСОБА_7 уникати відповідей на його запитання. В обґрунтуваннях заяви про відвід, зокрема зазначав, що суд своєю поведінкою втручався у процес доказування на користь сторони обвинувачення, одночасно обмежуючи процесуальні права сторони захисту.

Дослідивши звукозапис судового засідання від 21.01.2026 у справі № 357/2761/25, 1кп/357/15/26, вбачається, що доводи заявника ґрунтуються на суб`єктивній оцінці процесуальних дій судді в межах даного кримінального провадження та зауважень щодо поведінки прокурора в судовому засіданні.

На переконання суду, фактами, які свідчать про упередженість судді, можуть бути висловлювання останнього під час судового розгляду або поза ним на користь однієї з сторін; надання або ж демонстрування суддею переваги одних учасників провадження перед іншими; висловлювання щодо результату розгляду ініційованих сторонами питань; попередні висновки судді про винуватість або ж невинуватість особи; створення штучних перешкод у користуванні учасниками провадження своїми процесуальними правами тощо.

Що стосується порядку допиту 21.01.2026 в судовому засіданні свідка ОСОБА_7 , то факти перешкоджання стороні захисту головуючою у його допиті не знайшли свого підтвердження. Головуючий у справі суддя об`єктивно, без надання переваг одному з учасників кримінального провадження перед іншими, з дотриманням вимог закону, виважено вирішувала протести щодо запитань свідку як сторони захисту, так і сторони обвинувачення. При цьому головуючий при розгляді справи згідно положень ст. 321 КПК керує судовим розглядом і має право знімати запитання сторін провадження, які явно виходять за межі кримінального провадження, незалежно від заперечень інших учасників. Такі дії головуючого спрямовані на те, щоб судовий розгляд не був обтяжений, а забезпечував з`ясування тих обставин, що мають значення для кримінального провадження, а тому не свідчать про упередженість судді.

Доводи заявника про те, що у відповідь на законні зауваження захисника щодо порушень з боку прокурора, суд пригрозив застосуванням грошового стягнення, є безпідставними, оскільки, як вбачається з прослуханого звукозапису судового засідання, (аудіозапис №1418 02:34), захисник ОСОБА_3 на зауваження головуючої не реагував, після чого головуюча попередила усіх учасників судового провадження про можливість застосування грошового стягнення до кожного з учасників за порушення порядку в залі засідань, без надання переваг одному з учасників кримінального провадження перед іншими.

Отже, обставини, на які посилається захисник в обґрунтування заяви про відвід, не є підставами, передбаченими ст. 75 КПК України, а їх суб`єктивною оцінкою дій головуючої судді.

При цьому суд звертає увагу сторони захисту на те, що обвинувачений та його захисник не позбавлений права викласти свої заперечення щодо порядку розгляду справи та ухвалених судом рішень в апеляційній скарзі, у разі незгоди з рішенням суду, прийнятим за наслідками розгляду справи.

Також слід зауважити, що надання оцінки показанням свідка є компетенцією суду, а не сторін у справі. Оцінка усіх зібраних у справі доказів, у тому числі показанням свідків буде надана судом у нарадчій кімнаті під час вирішення цієї справи.

Незгода з процесуальними діями та рішеннями судді, у тому числі щодо процедури допиту свідків в ході судового розгляду справи, не може бути підставою для відводу судді.

Крім того, у відповідності до ч. 2 ст. 214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Суд зобов`язаний створити особам, які беруть участь у справі, всі умови для реалізації ними своїх процесуальних прав і виконання покладених на них процесуальних обов`язків.

Учасники судового процесу мають право на звернення до суду з метою забезпечення дотримання порядку та законності в судовому засіданні.

В ході розгляду справи жодного разі суд не залишав поза увагою будь-які прояви учасників процесу неповаги до суду або до інших учасників процесу.

Таким чином, твердження заявника про упереджене та зацікавлене ставлення у даній справі з боку судді об`єктивно не підтверджуються, а містять лише суб`єктивну, власну оцінку заявника діям головуючої. Незгода з процесуальними діями та рішеннями судді, за відсутності інших обставин, передбачених чинним кримінальним процесуальним законодавством України, не може бути підставою для відводу судді, а може бути зазначена в апеляційній скарзі, поданій у разі незгоди з ухваленим рішенням суду у даній справі.

Отже, заявлений відвід не містить наявних, належних та підтверджених даних, які б викликали сумнів у упередженості судді та свідчили про наявність підстав для її відводу, визначених положеннями ст. 75 КПК України.

Враховуючи відсутність обставин, які перешкоджають судді ОСОБА_6 брати участь у розгляді кримінального провадження №0003738 від 18.11.2024, суд вважає за необхідне в задоволенні заяви про відвід судді відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 75, 80, 81, 376 КПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви захисника обвинуваченої ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 у справі 357/2761/25, 1кп/357/15/26, відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає. Заперечення щодо неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

СуддяОСОБА_8