Справа №333/9811/25
Провадження №1-кс/333/3388/25
УХВАЛА

іменем України

23 жовтня 2025 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000042 від 06 червня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23.10.2025 прокурор Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні слідчого відділу ВП № 4 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області знаходиться кримінальне провадження № 0000042 від 06.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України. 13.10.2025 до складу слідчої групи у даному кримінальному провадженні включено слідчих СУ ГУНП в Запорізькій області.

Досудовим розслідуванням встановлено, що співробітники АТ «Мотор-Банк», діючи за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, маючи доступ до інформації, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), та до банківських рахунків клієнтів АТ «Мотор-Банк» вчиняють дії щодо несанкціонованої зміни інформації, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах).

Посадові особи АТ «Мотор-Банк» без відома ОСОБА_4 , використовуючи анкетні данні останньої, відкрили на її ім`я банківський рахунок, який використовували для проведення банківських операцій, що підтверджується матеріалами кримінального провадження.

22.10.2025 упродовж часу з 13.00 год. до 14.11 год. на підставі ухвали слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 15.10.2025 у справі № 333/9811/25 (провадження № 1-кс/333/3320/25) проведено обшук приміщення квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час обшуку вилучено: мобільний телефон Iphone imei НОМЕР_1 , у чохлі; акт про результати безвиїзного нагляду з питань фінансового моніторингу та валютного нагляду на 333 арк.

Таким чином, вилучений мобільний телефон має значення речових доказів, оскільки перебував у користуванні ОСОБА_5 , міг використовуватися останньою під час здійснення кримінальних правопорушень у сфері використання електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), систем та комп`ютерних мереж і мереж електрозв`язку, для підтримки зв`язку (дзвінків, листування) з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у тому числі з іншими невстановленими органами досудового розслідування особами.

Акт про результати безвиїзного нагляду з питань фінансового моніторингу та валютного нагляду на 333 арк. має значення речових доказів, оскільки містить інформацію щодо допущених порушень службовими особами АТ «МОТОР-БАНК» порушень, у тому числі щодо неналежної перевірки клієнтів банку, вказаний акт, який містить банківську таємницю, зберігався за адресою проживання ОСОБА_5 , а не в приміщенні АТ «МОТОР-БАНК».

Тобто, вказані вище речі та документи зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, нададуть органам досудового розслідування можливість отримати докази, які самостійно чи в сукупності з іншими доказами можуть мати суттєве значення для з`ясування обставин кримінального правопорушення.

22.10.2025 слідчим було винесено постанову про визнання зазначених вище речей та документів речовими доказами.

Оскільки речі, вилучені під час проведення обшуку мають істотне значення для проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні тому що можуть зберігати на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення та містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, вони відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Вказані вище предмети, вилучені під час проведення обшуку, потребують детального огляду та можливого направлення до експертних установ, з метою проведення відповідних судових експертиз тощо.

В судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву, за змістом якої клопотання підтримав повністю, просив суд його задовольнити.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 06.06.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України (кримінальне провадження №0000042).

У клопотаннізазначено підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна та конкретизовано майно, що належить арештувати. Таким чином, клопотання оформлене відповідно до вимог ст. 171 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучені документи, що підтверджують обставини, викладені у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли його сліди; є предметом кримінального правопорушення.

Так, прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна не пізніше робочого дня після вилучення майна, в порядку з ч. 5 ст. 171 КПК України.

Визначені у клопотанні прокурора речі 22.10.2025 постановою слідчого визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ч. 2 ст. 170 КПК України, для задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

З урахуванням принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні слідчого чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 369-372, 392 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000042 від 06 червня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України задовольнити.

Накласти арешт до прийняття рішення по кримінальному провадженню, на майно яке було вилучено 22.10.2025 в ході проведення обшуку приміщення квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- мобільний телефон Iphone imei НОМЕР_1 , у чохлі;

- акт про результати безвиїзного нагляду з питань фінансового моніторингу та валютного нагляду на 333 арк.

шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вищезазначеним майном.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Комунарського районного суду

міста Запоріжжя ОСОБА_1