Справа №:755/6054/25
Провадження №: 1-кс/755/3561/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м.Київ "22" вересня 2025 р.

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003250 від 16.09.2024 року, про продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Суми, громадянки України, українки, працюючої заступником начальника відділу мостів та шляхопроводів управління капітального будівництва КК «Київавтодор», заміжньої, з вищою освітою, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,,:

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6

підозрюваної ОСОБА_7 ,,

в с т а н о в и в :

Прокурор звернувся до суду в межах кримінального провадження № 0003250 від 16.09.2024 року із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваної ОСОБА_7 .

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003250 від 16.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , обіймаючи посаду заступника начальника відділу мостів та шляхопроводів управління капітального будівництва КК «Київавтодор», зловживаючи своїм службовим становищем, вчинила розтрату бюджетних коштів при проведенні робіт по об`єкту: «Реставрація з пристосуванням автопроїздів мосту Метро через р. Дніпро. (Протиаварійні роботи)», що на території Дніпровського району міста Києва.

Обіймаючи посаду заступника начальника відділу мостів та шляхопроводів управління капітального будівництва КК «Київавтодор» ОСОБА_4 здійснює організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, а тому, відповідно до ст. 18 КК України, є службовою особою та у своїй діяльності зобов`язана керуватися чинним законодавством.

Так, 15.07.2024 року між КК «Київавтодор» та ONUR TAAHHUT TASIMACILIK INSAAT TICARET VE SANAYI ANONIM SIRKETI Онур Тааххут Ташимаджилик Іншаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті (Туреччина), від імені якого діє представництво «Онур Тааххут Ташимаджилик Іншаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті », укладено договір підряду № 55-17, предметом якого є виконання робіт на об`єкті: «Реставрація з пристосуванням автопроїздів мосту Метро через р. Дніпро. (Протиаварійні роботи)».

Відповідно до п. 2.1 Договору, договірна ціна є динамічною та складає 1 995 000 000,00 грн. та включає всі витрати виконавця пов`язані з виконанням умов договору. Ціна договору може змінюватись у випадках, визначених статтею 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до п. 3.1. Договору, строк виконання робіт визначається у відповідності з Календарним планом виконання робіт, але не більше нормативної тривалості будівництва, яка складає 24 місяці.

Конкретні види, етапи та строки виконання робіт передбачаються Лінійним графіком виконання робіт, який узгоджується та підписується сторонами протягом 10 робочих днів з моменту отримання дозволу Державної інспекції архітектури та містобудування України на виконання будівельних робіт та оформлюються укладанням додаткової угоди до цього договору. Лінійний графік після підписання Сторонами стає невід`ємною частиною договору.

Згідно з п. 5.1. Договору, розрахунки за виконані роботи з здійснюються в межах ціни договору на підставі затверджених в установленому порядку обсягів бюджетного фінансування.

Попередня оплата здійснюється шляхом спрямування бюджетних коштів на не бюджетні рахунки, відкриті в органах Державної казначейської служби України, м. Київ, з подальшим використанням зазначених коштів Виконавцем робіт виключно з таких рахунків на придбання матеріалів, виробів, конструкцій.

Виконавець зобов`язується використати отриманий аванс за призначенням на виконання робіт, передбачених Договором (на придбання матеріалів, виробів, конструкцій, тощо), та звітувати за нього шляхом надання Акту приймання виконаних будівельних робіт (ф. КБ-2в) та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (ф. КБ-3) в строк, що визначаються головним розпорядником бюджетних коштів, але не пізніше останнього фінансового дня поточного бюджетного року.

Подальші розрахунки здійснюються по факту виконання робіт при наявності бюджетного фінансування з відстрочкою платежу до шестимісячного строку після завершення дії правового режиму воєнного стану в Україні на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт з урахуванням перерахованих авансових платежів.

Відповідно до п. 5.3. Договору, підставою для здійснення розрахунків є підписані Сторонами Акти приймання виконаних будівельних робіт (ф. КБ-2в) та Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (ф. КБ-3), які складаються Виконавцем та подаються для підписання Замовнику.

Згідно з п. 5.4. Договору, при виявленні в розрахунках визначення вартості виконаних робіт (Акти приймання виконаних будівельних робіт (ф. КБ-2в) та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (ф. КБ-3), які були оформлені та оплачені у попередні періоди, безперечних помилок та порушень чинного порядку визначення вартості будівництва, загальна вартість виконаних будівельних робіт підлягає уточненню з моменту виявлення зазначених помилок.

Розрахунки за виконані роботи здійснюються Замовником на підставі документів, визначених пунктом 5.3 цього Договору, за умови наявності бюджетного фінансування.

Відповідно до умов договору замовник має право здійснювати у будь-який час технічний нагляд і контроль за ходом, якістю, вартістю, безпекою та обсягами виконання робіт; вносити в ході виконання робіт зміни і доповнення до проектно-кошторисної документації щодо складу і обсягів робіт, а також у разі необхідності змінювати проектні рішення; вимагати від Виконавця відшкодування завданих йому збитків, слати штрафних санкцій (неустойки, штрафи, пені) зумовлених порушенням Виконавцем умов цього Договору; перевірки вхідного контролю матеріалів на виробничо-технічних базах Виконавця.

Крім того, наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 05.07.2013 року № 293 затверджено ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», що набрав чинності 01.01.2014 року ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» затверджено типові форми первинних облікових документів у будівництві № КБ-2в «Акт приймання виконаних будівельних робіт» та № КБ-3 «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати».

Пунктом 1 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» передбачено, що стандарт установлює основні правила визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту та технічного переоснащення будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування. Цей стандарт носить обов`язковий характер при визначенні вартості будівництва об`єктів, що споруджуються за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ і організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

Пункт 3.18 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» вказує, що кошторис, який визначає вартість виконаних будівельних робіт за період, встановлений у договорі складається за примірною формою КБ-2в «Акт приймання виконаних будівельних робіт» та примірною формою КБ-3 «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати».

Пункт 6.4.1 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» передбачає, що взаєморозрахунки за обсяги виконаних робіт проводяться за період, встановлений в договорі.

Пунктом 6.3 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» передбачені особливості складання та узгодження договірних цін.

Договірна ціна є кошторисом вартості підрядних робіт, який узгоджений замовником, і використовується при проведенні взаєморозрахунків.

Договірна ціна може встановлюватись за твердим (тверда договірна ціна) та приблизним (динамічна договірна ціна) кошторисом.

Після погодження договірної ціни складається договір підряду на виконання робіт. У договорі зазначається документ, покладений в основу визначення вартісних показників; позначається вид договірної ціни: тверда або динамічна; порядок, випадки та терміни можливого уточнення договірної ціни; умови фінансування та розрахунків за обсяги виконаних робіт; відповідальність сторін за порушення зобов`язань за договором, порядок внесення змін до договору тощо.

Пунктом 6.4.2 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» передбачено, що при визначенні вартості виконаних обсягів робіт і проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи по об`єктах будівництва, зведення яких здійснюється за рахунок державних коштів застосовуються примірні форми первинних облікових документів «Акт приймання виконаних будівельних робіт» (примірна форма № КБ-2в) і «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати » (примірна форма № КБ-3).

Згідно п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 року «Про затвердження загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» підрядник - сторона договору підряду, яка виконує та передає замовнику закінчені роботи (об`єкт будівництва), передбачені договором підряду.

Відповідно до п. 96 Постанови Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 «Про затвердження загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» підписання акта приймання-передачі є підставою для проведення остаточних розрахунків.

Так, ОСОБА_4 , обіймаючи посаду заступника начальника відділу мостів та шляхопроводів управління капітального будівництва КК «Київавтодор», у відповідності до свої посадових обов`язків, приймає участь у прийманні від виконавців виконаних робіт по договору підряду № 55-17 від 15.07.2024 року, предметом якого є виконання робіт на об`єкті: «Реставрація з пристосуванням автопроїздів мосту Метро через р. Дніпро. (Протиаварійні роботи)», перевіряє їх відповідності проектній та кошторисній документації, організовує, бере участь та контролює роботу з перевірки актів за формою №? КБ-2в та Довідок за формою № КБ-3 щодо виконання відповідних робіт.

У подальшому, у точно невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, однак, не пізніше 19.12.2024 року, у заступника начальника відділу мостів та шляхопроводів управління капітального будівництва КК «Київавтодор» ОСОБА_4 виник корисливий злочинний умисел на розтрату бюджетних коштів, шляхом зловживання своїм службовим становищем,під час виконання та прийняття робіт по об`єкту: «Реставрація з пристосуванням автопроїздів мосту Метро через р. Дніпро. (Протиаварійні роботи)», що на території Дніпровського району міста Києва, шляхом погодження вартості використаних будівельних матеріалів за завищеними цінами.

У точно невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, однак, не пізніше 19.12.2024 року, ОСОБА_4 , будучи посадовою особою КК «Київавтодор», уповноваженою на приймання від виконавців виконаних робіт за договором підряду № 55-17 від 15.07.2024 року, перевірку їх відповідності проектній та кошторисній документації, перевірку актів за формою № КБ-2в та Довідок за формою № КБ-3 щодо виконання відповідних робіт, отримала від представників підрядної організації Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати № 4 за грудень 2024 року форми № КБ-3, Акт приймання виконаних будівельних № 5/12 за грудень 2024 року форми №? КБ-2в та Підсумкову відомість ресурсів «Об`єкт: Титульні тимчасові споруди. Додаткові роботи» за грудень 2024 року.

Так, до вказаних первинних документів, серед іншого, включено відомості щодо закупівлі піску природного, рядового в кількості 4294,8 м3 на загальну 3 162 897, 63 грн.

Відповідно до Підсумкової відомості ресурсів за грудень 2024 року поточна ціна за одиницю виміру складала 736,44 грн./м3, у тому числі, відпускна ціна - 400,00 грн., транспортна складова - 322 грн., заготівельно складські витрати - 14,44 грн.

У подальшому, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу. зловживаючи своїм службовим становищем, з корисливих мотивів. усвідомлюючи протиправність своїх дій, будучи достовірно обізнаною із Правилами визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), затвердженими Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства № 293 від 05.07.2013 року, Загальними умовами укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 року (зі змінами), умовами виконання договору підряду № 55-17 від 15.07.2024 року та своїми посадовими обов`язками, ОСОБА_4 умисно здійснила формальну перевірку Акту приймання виконаних будівельних робіт № 5/12 за грудень 2024 року форми № КБ-2в та Підсумкової відомості ресурсів «Об`єкт: Титульні тимчасові споруди. Додаткові роботи» за грудень 2024 року.

У точно невстановлений досудовим розслідуванням час, однак, не пізніше 19.12.2024 року, ОСОБА_4 перебуваючи у своєму службовому кабінеті, розташованому в приміщенні КК «Київавтодор», що по вулиці Петра Болбочана, 6 у м Києві, на виконання свого злочинного умислу, зловживаючи своїм службовим становищем, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, будучи достовірно обізнаною, що вказана у відповідних документах вартість піску природного, рядового є завищеною, та його ринкова вартість є значно меншою, особисто в Акті приймання виконаних будівельних № 5/12 за грудень 2024 року форми № КБ-2в засвідчила власним підписом та печаткою з написом «Кошторисні норми та вартість перевірені», що вказаний акт та підсумкова відомість ресурсів нею перевірені, чим констатувала факт відповідності вартості придбаних матеріалів ринковим цінам та погодила останні.

Далі, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу. зловживаючи своїм службовим становищем, з корисливих мотивів. усвідомлюючи протиправність своїх дій, ОСОБА_4 передала відповідні документи для підписання та подальшого здійснення розрахунку за виконані роботи та матеріали, вказані у них, службовим особам КК «Київавтодор», які, будучи не обізнаними зі злочинними намірами останньої, скріпили вказані документи своїми підписами та гербовою печаткою КК «Київавтодор», у зв`язку з чим, вони остаточно набули статусу офіційних документів.

Після підписання Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати № 4 за грудень 2024 року форми № КБ-3, Акту приймання виконаних будівельних № 5/12 за грудень 2024 року форми № КБ-2в представниками КК «Київавтодор» вказані документи були надані у встановленому порядку до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Терещенківська, 11-А, де вони були зареєстровані, взяті на облік та використані, зокрема, з метою перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядної організації.

Таким чином, ОСОБА_4 , будучи посадовою особою КК «Київавтодор», уповноваженою на приймання від виконавців виконаних робіт за договором підряду № 55-17 від 15.07.2024 року, перевірку їх відповідності проектній та кошторисній документації, перевірку актів за формою № КБ-2в та Довідок за формою №? КБ-3 щодо виконання відповідних робіт, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи всупереч інтересам служби, в інтересax суб`єкта господарювання в умовах правового режиму воєнного стану, вчинила розтрату бюджетних коштів шляхом умисного погодження вартості використаних будівельних матеріалів, зокрема піску природного, рядового за завищеними цінами, внаслідок чого, КК «Київавтодор» заподіяно шкоду в розмірі у сумі 919 153,07 грн.

Умисні дії ОСОБА_4 , які виразились у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинені в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, кваліфіковано за ч. 5 ст. 191 КК України.

25 липня 2025 ОСОБА_9 затримано в порядку статті 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України.

26.07.2025 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва відносно підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту з покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

18.09.2025 року постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003250 від 16.09.2024 продовжено до трьох місяців, тобто до 25.10.2025р., оскільки двохмісячний строк досудового слідства у даному провадженні закінчується, а завершити досудове слідство до вказаного строку не можливо, через необхідність проведення ряду слідчих та процесуальних дій, здійснити тимчасових доступ до речей і документів, що знаходяться у володінні ONUR TAAHHUT TASIMACILIK INSAAT TICARET VE SANAYI ANONIM SIRKETI Онур Тааххут Ташимаджилик Іншаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті (Туреччина), від імені якого діє Представництво «ОНУР ТААХХУТ ТАШИМАНЖИЛИК ІНШААТ ТІДЖАРЕТ ВЕ САНАЇ АНОНІМ ШИРКЕТІ» (), та допитати свідків працівників КК «Київавтодор», виконати вимоги ст. 290-293 КПК України.

У зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строку дії раніше застосованого до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Оскільки, з моменту обрання слідчим суддею відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу ризики, передбачені ст.177 КПК України продовжують існувати та на даний час не зменшилися,-

а саме, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України) - з огляду на передбачене санкцією ч. 5 ст. 191 КК України покарання до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна, реальний страх понесення відповідальності є достатньо вагомим для ухилення ОСОБА_10 від правосуддя.

ЄСПЛ у справі Neumeister v. Austria зазначив, що серйозність обвинувачення та тяжкість передбаченого покарання можуть самі по собі створювати стимул до втечі.

Ризик незаконного впливу на свідків, експертів, інших учасників кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) - у провадженні вже встановлено коло осіб, з якими ОСОБА_10 перебувала у службових, підзвітних або партнерських відносинах. Серед них - службові особи КК «Київавтодор», фахівці з технічного нагляду, представники підрядних компаній. Деякі з них: є свідками та потенційними фігурантами; перебувають з нею в тривалому трудовому або особистому зв?язку; можуть свідомо або несвідомо змінити показання під тиском чи за погодженням.

ЄСПЛ у справі Lutsenko v. Ukraine вказує, що навіть непрямий або потенційний вплив на свідків через службову ієрархію або неформальні зв?язки є підставою для утримання особи під вартою.

Зазначені вище факти, на думку прокурора, свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам і свідчать про необхідність застосування запобіжного заходу до підозрюваної.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити та продовжити строки застосування запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту в межах строку досудового розслідування.

Захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_5 заперечили проти продовження строків домашнього арешту оскільки жодних доказів на підтвердження зазначених у клопотанні ризиків не надано, дані ризики є необґрунтованими та не підтверджуються жодними новими чи додатковими доказами, а є лише припущеннями, що мають загальний характер, позбавлені конкретики й не свідчать про реальне існування підстав для продовження дії обов`язків. Крім того, зазначили, що ОСОБА_4 будучи службовою особою, діяла у межах наданих їй повноважень. Погодження вартості використаних будівельних матеріалів, зокрема піску природного, здійснювалось виключно з урахуванням внутрішніх положень документів КК «Київавтодор».

Підозрювана ОСОБА_4 підтримала своїх захисників, зазначила що наміру «тікати» з країни немає, здала свій паспорт до правоохоронних органів, також перебуває у шлюбі більше 27 років, має постійну роботу та місце проживання, готова понести покарання у разі доведення її винуватості. Крім того повідомив, що не має наміру тікати з країни, якби хотів це зробити то зробив би вже давно.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, слідчого, захисника та обвинуваченого, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко протии Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Згідно ст. 26 КПК України випливає, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

На заявника покладається обов`язок довести ті обставини, на які він посилається при зверненні до суду.

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній зазначив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «К.Г. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fох, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series A, № 182).

В судовому засіданні встановлено, 26.07.2025 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва відносно підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

Постановою 18.09.2025 року постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003250 від 16.09.2024 продовжено до трьох місяців, тобто до 25.10.2025р.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Вирішуючи дане клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що встановленні при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_4 ризики зменшились, оскільки в судовому засіданні прокурором не доведено наявність обставин, які виправдовують подальше продовження запобіжного заходу.

Так, ризики на наявність яких у клопотанні посилається прокурор, в судовому засіданні ні прокурором підтверджені не були, а тому суд оцінює їх критично та визнає недоведеним та недопустимими, та такими, які зазначені у клопотанні лише формально, а на уточнюючі питання слідчого судді щодо обґрунтування зазначених у клопотанні ризиків, прокурор навів приклад іншого кримінального провадження у якому обвинувачена виїхала закордон.

Щодо ризику впливу на підлеглих підозрюваній ОСОБА_4 осіб які можуть бути свідками у даному кримінальному провадженні, прокурор зазначив, що відомостей які б підтверджували тиск або спроби впливу підозрюваної на свідків немає, буд-яких скарг або заяв з боку свідків після повідомлення ОСОБА_4 про підозру та застосування запобіжного заходу не надходило.

Так, слідчий суддя при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту враховує що підозрювана ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, те що остання здала паспорт для виїзду закордон до Дніпровського УП ГУНП в м. Києві, що виключає її можливість переховування від органів досудового розслідування чи суду, також перебуває у шлюбі більше 27 років та має доньку, має постійне місце роботи на території України, та характеризується виключно позитивно. Ризик впливу на свідків у даному кримінальному провадженні стороною обвинувачення жодним доказом не підтверджений.

Оцінюючи в сукупності вказані вище обставини, які передбачають продовження застосування запобіжного заходу у та умови, за яких можливе продовження строку застосованого запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов висновку про те, що у судовому засіданні прокурором не доведено, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та не виправдовують подальше продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя приходить до висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення клопотання прокурора.

На підставі викладеного та керуючись ст. 176-178, 181, 194, 198, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення..

Слідчий суддя: