У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000637, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.10.2025 року, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Підгородці Львівської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, раніше не судимого,

за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000637, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.10.2025 року, відносно ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділеннями відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області за процесуального керівництва Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 22.10.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000637.

10.12.2025 слідчим за погодженням з прокурором повідомлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про підзору у вчиненні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.10.2025 близько 20 години 10 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , керуючи транспортним засобом, а саме легковим автомобілем марки «Mazda», моделі «CX-5», з реєстраційним номерним знаком « НОМЕР_1 », з населеного пункту Перечин, Ужгородського району, Закарпатської області у напрямку населеного пункту Кам`яниця, Ужгородського району, Закарпатської області, перебуваючи на ділянці автомобільної дороги Н-13 сполученням «Львів-Самбір-Ужгород», 224 км - 334 м. не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен був і міг їх передбачити, тобто діючи зі злочинною недбалістю, проявив неуважність до дорожньої обстановки, що склалася та її зміни, не забезпечив безпеку дорожнього руху, не вибрав безпечну швидкість, щоб мати змогу постійно контролювати рух автомобіля та безпечно керувати ним за умов видимості у напрямку руху, виїхав на зустрічну смугу руху та допустив зіткнення з транспортним засобом марки «Opel», моделі, «Astra», з реєстраційним номерним знаком « НОМЕР_2 », під керуванням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який рухався у зустрічному напрямку, чим грубо порушив вимоги п. 12.1 чинних Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306 (далі ПДР України), а саме під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним та п. 11.3 (в) чинних Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306 (далі ПДР України), а саме на дорогах із двостороннім рухом, які мають по одній смузі руху у кожному напрямку, за відсутності суцільної лінії дорожньої розмітки чи відповідних дорожніх знаків виїзд на смугу зустрічного руху можливий лише для обгону та об?їзду перешкоди або зупинки чи стоянки біля лівого краю проїзної частини в населених пунктах у дозволених випадках, при цьому водії зустрічного напрямку мають перевагу. Внаслідок вказаних дій ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої тупої травми грудної клітини, переломів 7,8,9 ребер зліва по задньо-аксілярній лінії із зміщенням кісткових фрагментів, перелому кульшової западини зліва із зміщенням кісткових фрагментів по ширині та висоті, перелому дистального метаепіфізу правої променевої кістки в типовому місці з незначним зміщенням фрагментів по довжині та ширині, закритої тупої травми живота, двохмоментного розриву селезінки, перелому заднього верхнього краю кульшової западини із зміщенням, що згідно п.2.1.3. (м.о.) «Правил судово- медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» затвердженнях Наказом №6 МОЗ України від 17.01.1995 р. кваліфікуються як тяжкі тілесні ушкодження..

Слідчий зазначає, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, обґрунтовується такими доказами, як: документи: протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 21.12.2025; показання: потерпілого ОСОБА_7 від 22.10.2025; підозрюваного ОСОБА_4 від 10.12.2025; речові докази: транспортний засіб марки «Mazda», моделі «CX-5», з реєстраційним номерним знаком « НОМЕР_1 », транспортний засіб марки «Opel», моделі, «Astra», з реєстраційним номерним знаком « НОМЕР_2 »; висновки експертиз: висновок експерта №372 від 26.11.2025; висновок експерта №СЕ-19/107-25/12896-ІТ від 28.10.2025.

Слідчий стверджує, що метою застосування вказаного запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

?переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

?незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Слідчий зазначає, що стороною обвинувачення планується покласти на підозрюваного такі обов`язки:

?прибувати за викликом до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суду;

?не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду в період часу з 22:00 по 06:00;

?не спілкуватися із потерпілим та свідками у вказаному кримінальному провадженні;

?повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

?здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Слідчий стверджує, що необхідність покладення вказаних обов`язків зумовлена потребою забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та реальне виконання ним процесуальних обов`язків, а також звести до мінімуму можливість вчинити спроби переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав подане клопотання, просив таке задовольнити з наведених у ньому підстав.

У судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 зазначив, що підозра є необґрунтованою, оскільки відповідні експертизи, які б встановлювали, що саме його підзахисний винний у дорожньо-транспортній пригоді, не проведені. Просив відмовити у застосуванні запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту, оскільки підозрюваний працює на стратегічному підприємстві, що відноситься до критичної інфраструктури і такий захід порушить його право на працю.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби. Зазначив, що працює на ТОВ «Перечинський механічний завод» на посаді головного метролога, з графіком роботи з 08год до 20год.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовуються клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризиків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК.

Як встановлено слідчим суддею, слідчим відділеннями відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області за процесуального керівництва Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 22.10.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000637.

У межах здійснення кримінального провадження №0000637, 10.12.2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

У Кримінальному процесуальному кодексі України поняття обґрунтованої підозри не визначено, але воно визначено Європейським судом з прав людини. Обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справи «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, §32; «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року; «Тerry v. Ohio», 392 US, 1968) і не може спиратися на голе припущення, що особа може в майбутньому втекти або повторно вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, та обґрунтованість підозри доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри, а саме: рапортом, протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 21.10.2025, схемою до протоколу огляду місця ДТП від 21.10.2025, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 22.10.2025, висновком експерта №СЕ-19/107-25/12896-ІТ від 28.10.2025, висновком експерта №372 від 22.10.2025, постановою про зміну попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення від 10.12.2025, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 10.12.2025 та іншими матеріалами справи.

Водночас слідчий суддя констатує, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до частин 1, 2 статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запропонований запобіжний захід (домашній арешт) пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що домашній арешт вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рішення Великої Палати у справі Buzadji проти Республіки Молдова від 5 липня 2016 року, заява №23755/07, параграф 104). Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Основними ризикам, на які посилається сторона обвинувачення у даному клопотанні є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України. Санкція статті відносить інкриміноване кримінальне правопорушення до тяжкого. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п.58). Таким чином суд приходить до висновку, що ризик передбачений п.п.1 ч.1 ст.177 КПК України, який лежить в основі клопотання сторони обвинувачення знаходить своє підтвердження та не спростований стороною захисту.

При встановленні наявності ризику впливу потерпілого та свідків слідчий суддя враховує, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст.95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Вказане в сукупності свідчить про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя врахував наявність ризиків, передбачених пунктами п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК, а також тяжкість покарання кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 в тому числі особу підозрюваного, те що останній раніше не судимий, на обліку в психіатра та фтизіатра не числиться, має постійне місце проживання та роботи.

З огляду на вказане слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення підлягає до задоволення і щодо підозрюваного ОСОБА_4 слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня з покладенням на підозрюваного обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України, без застосування електронних засобів контролю.

Керуючись ст.ст.176, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000637, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.10.2025 року, відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня в межах строку досудового розслідування, а саме до 10.02.2026 включно.

Покласти на ОСОБА_4 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, або суду за першою вимогою;

- не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- не спілкуватися зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, а саме до ГУ ДМС у Закарпатській області.

Строк дії ухвали про тримання під домашнім арештом - до 10.02.2026 року включно.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 15.12.2025 року о 16 год. 40 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1