УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2025 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 02.07.2025,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 02.07.2025.

Скаргу мотивовано тим, що 02.07.2025 ОСОБА_2 зверталася до Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

В подальшому, 16.09.2025 заявник отримала від Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві довідку, з якої їй стало відомо, що відомості за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесенні.

Враховуючи викладене, заявник просила зобов`язати уповноважену особу Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Крім того, ОСОБА_2 просила поновити строк на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, оскільки відповідь від органу досудового розслідування, що відомості за її заявою не внесенні вона отримала лише 16.09.2025.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1. ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, зокрема, у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

В силу приписів ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затв. наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298) передбачено, що внесення відомостей здійснюється реєстраторами, якими є прокурор, у тому числі керівники органів прокуратури , керівники органів досудового розслідування , керівники органів дізнання.

Вказане свідчить, що заява про кримінальне правопорушення у передбачений кримінальним процесуальним законодавством 24-годинний строк повинна бути внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань слідчим або прокурором того органу, на розгляд якого вона надійшла.

Як вбачається з матеріалів скарги, заява до Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 була подана 02.07.2025.

В подальшому, 16.09.2025 заявник отримала довідку, з якої їй стало відомо, що відомості за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесенні.

В прохальній частині скарги ОСОБА_2 просить поновити строки на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 02.07.2025, оскільки інформацію про те, що відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені вона отримала лише 16.09.2025.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений процесуальний строк може бути поновлений слідчим суддею, якщо його пропущено з поважних причин.

Поновлення процесуального строку передбачає встановлення учасникам кримінального провадження ухвалою слідчого судді додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин. Особою, яка порушує питання поновлення пропущеного строку, має бути доведено, що передбачений нормами КПК України строк не використаний за призначенням та доведено поважність такого пропуску.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи, і перешкодили йому виконати процесуальні дії у межах встановленого КПК України проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів; 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Крім того, необхідно зазначити, що процесуальний закон не пов`язує можливість оскарження невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань із отриманням відповіді на таке звернення, оскільки, як було вищезазначено, початок строку на оскарження починається саме після спливу 24 годин з моменту подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Інститут строків сприяє досягненню юридичної визначеності у кримінально-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу не зловживати наданими їм правами. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі №3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Матеріали скарги не містять обґрунтованих даних, які б свідчили про наявність обставин, які перешкоджали заявнику впродовж передбаченого КПК України строку реалізувати своє процесуальне право на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві.

За таких обставин, враховуючи, що заявником у своїй скарзі не було зазначено поважних причин пропуску строку для звернення до слідчого судді з даною скаргою, а також те, що початок строку на оскарження починається саме після спливу 24 годин з моменту подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, а не отримання відомостей про прийняття та реєстрацію заяви, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання про поновлення строку для оскарження бездіяльності уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, а скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 02.07.2025, слід повернути особі, яка її подала.

Одночасно з цим слідчий суддя роз`яснює, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 117, 214, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 про поновлення строку для оскарження бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 02.07.2025 - відмовити.

Скаргу адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 02.07.2025- повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1