Справа № 405/453/26
провадження № 1-кс/405/357/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.02.2026 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградського управління ДВБ ГУНП, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 13.10.2025, -

встановив:

27.01.2026 до Подільського районного суду м. Кропивницького від ОСОБА_3 надійшла скарга на бездіяльність посадових осіб Кіровоградського управління ДВБ ГУНП, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 13.10.2025.

Мотивуючи скаргу заявник зазначила, що 13.10.2025 вона звернулась із заявою про вчинення злочину при розслідуванні смерті тата ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000043 слідчою ОСОБА_5 та прокурорами, які не виконують ухвали суддів та покривають злочини за ст. 115 КК України.

Відповідь на заявою від 13.10.2025 вона не отримувала, і лише 26.01.2026 по телефону вона дізналась, що відомості про кримінальне правопорушення за її заявою не вносились.

Так, в судове засідання, яке призначено на 29.01.2026 ОСОБА_3 не з`явилась, причини неявки не повідомила, судову повістку направлено на номер телефону, який зазначено ОСОБА_3 у скарзі, однак відповідно до довідки про недоставлення SMS, вказаний виклик не доставлено адресату із зазначенням причини «Абонент тимчасово недоступний», у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 14 год. 20 хв. 04.02.2026. В подальшому, в судове засідання на 04.02.2026 ОСОБА_3 повторно не з`явилась, причини неявки не повідомила, судову повістку направлено на номер телефону, який зазначено ОСОБА_3 у скарзі, однак відповідно до довідки про недоставлення SMS, вказаний виклик не доставлено адресату із зазначенням причини «Абонент тимчасово недоступний», також на офіційному веб сайті суду розміщено виклик ОСОБА_3 в судове засідання на 14 год. 20 хв. 04.02.2026. Єдиним засобом зв`язку заявником було вказано у скарзі лише один номер телефону. Крім того, на сайті суду також розміщувалось оголошення про виклик заявника у судове засідання на 04.02.2026.

Так, ч. 3 ст. 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується

Однак, наведену вище поведінку заявниці, слідчий суддя розцінює як зловживання процесуальними правами, оскільки своєю пасивною поведінкою не сприяє у своєчасному розгляді скарги, а навпаки, створює перешкоди у цьому, що виражається у системній неявці, без повідомлення про поважність таких причин, у судове засідання. Інших можливих способів виклику, окрім як виклик на зазначений у скарзі номер телефону, заявниця не зазначила.

Під зловживанням процесуальними правами в теорії права класично розуміють дії: 1) переважним мотивом яких є заподіяння шкоди; 2) здійснення яких є абсолютно нераціональним з огляду на відсутність будь-якого законного інтересу у здійсненні права, або ж його здійснення завдає шкоди іншому; 3) право реалізується з ціллю, відмінною від тієї, для якої воно існує.

Норми КПК безпосередньо не врегульовують порядок реагування на можливі зловживання процесуальними правами учасниками кримінального провадження, але разом з тим, частиною 6 статті 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього кодексу. Також, згідно із частиною 5 статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство застосовується із урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Касаційного кримінального суду Верховного суду (ККС ВС) від 30.05.2018 у справі №676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к).

Також, згідно із частиною 2 статті 1 КПК кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Враховуючи системність неявки заявниці у судові засідання, належне повідомлення про дату, час та місце судового засідання, не повідомлення про причини її неявки, слідчим судде прийнято рішення про розгляд справи у її відсутність, при цьому, наявні у справі матеріали є достатніми для розгляду справи по суті та прийняття кінцевого судового рішення.

Представник Кіровоградського управління ДВБ ГУНП в судове засідання не зявився, причини неявки до суду не повідомив, однак надав до суду пояснення по суті скарги у яких вказав, що 13.10.2025 до Кіровоградського управління ДВБ ГУНП надійшла заява ОСОБА_3 щодо стану досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000043, проведення слідчих дій, ненадання слідчим відповідей на клопотання, можливі неправомірні дії посадових осіб ВП №1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області. 15.10.2025 до ГУНП в Кіровоградській області направлено лист про необхідність проведення службового розслідування. Також повідомив, що відповідно до Положення про Департамент внутрішньої безпеки НПУ, який затверджено наказом НПУ від 09.11.2015 №83, Департамент внутрішньої безпеки НПУ є міжрегіональним територіальним органом у складі кримінальної поліції НПУ, який здійснює свою діяльність у напрямку внутрішньої безпеки НПУ. Крім цього, Кіровоградське управління ДВБ НПУ не має процесуальних повноважень для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки не є органом досудового розслідування.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши скаргу ОСОБА_3 та матеріали, якими вона обґрунтована, врахувавши письмові пояснення представника Кіровоградського управління ДВБ ГУНП, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 14.10.2025 до Кіровоградського управління ДВБ ГУНП надійшла заява ОСОБА_3 про вчинення злочину.

Листом Кіровоградського управління ДВБ ГУНП від 15.10.2025 №78693-2025 повідомлено ОСОБА_3 про те, що установою направлено лист щодо проведення службового розслідування за зазначеними нею фактами.

З приводу бездіяльності, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР ДВБ ГУНП в Кіровоградській області.

Так, Наказом НПУ від 09.11.2025 №83 затверджено Положення про Департамент внутрішньої безпеки Національної поліції України (далі по тесту Положення).

Згідно з Положенням Департамент внутрішньої безпеки НПУ здійснює оперативно-розшукову діяльність (п.2 розділу І Положення). Крім цього, ДВБ НПУ здійснює інформаційно аналітичне забезпечення керівництва Національної поліції України про стан вирішення питань, що належать до повноважень ДВБ НПУ (п. 3 розділу І Положення).

Відповідно до п. 6 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, Реєстратори Реєстру (далі - Реєстратор) - уповноважені службові особи органів прокуратури та органів досудового розслідування, які за допомогою програмних засобів ведення Реєстру з урахуванням повноважень, визначених КПК України та цим Положенням, створюють (редагують) інформацію (електронні форми) про кримінальні правопорушення, осіб, що їх вчинили, та рух кримінальних проваджень, формують витяг з Реєстру тощо.

Реєстраторами є: прокурори, уповноважені на здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням; керівники органів прокуратури, які діють у межах повноважень, визначених КПК України; керівники органів досудового розслідування та органів дізнання, уповноважені на здійснення організації досудового розслідування та дізнання; службові особи органу Національної поліції, органу безпеки, органу Державного бюро розслідувань, органу Бюро економічної безпеки України, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України (далі - Національне бюро), уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень (далі - слідчий); службові особи підрозділу дізнання органу Національної поліції, органу безпеки, органу Бюро економічної безпеки України, органу Державного бюро розслідувань, Національного бюро у випадках, установлених цим Кодексом, уповноважена особа іншого підрозділу зазначених органів, які уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків (далі - дізнавач).

Користувачами інформації Реєстру (далі - Користувач) є Реєстратори та інші уповноважені особи органів прокуратури, Міністерства внутрішніх справ України, органів Національної поліції, безпеки, Державного бюро розслідувань, Бюро економічної безпеки України та Національного бюро, які виконують функції з інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів та ведення спеціальних обліків (оперативних, оперативно-довідкових, дактилоскопічних тощо), що користуються інформацією, яка обробляється в Реєстрі, для виконання покладених на них завдань у межах, визначених адміністратором з урахуванням вимог чинного законодавства (п. 7 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань)

Відповідно до ч. 1 ст. 41 КПК України оперативні підрозділи органів Національної поліції України, органів безпеки, Національного антикорупційного бюро України, органів Державного бюро розслідувань, органів Бюро економічної безпеки України, органів Державної прикордонної служби України, органів, установ виконання покарань та слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України здійснюють слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії в кримінальному провадженні за письмовим дорученням слідчого, дізнавача, прокурора, а підрозділ детективів, оперативно-технічний підрозділ та підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України - за письмовим дорученням детектива або прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Отже, ДВБ ГУНП в Кіровоградській області за своєю суб`єктністю виконують функції оперативного підрозділу, виконують свої повноваження вже в розпочатому кримінальному провадженні, є користувачами Єдиний реєстр досудових розслідувань та не наділені повноваженнями реєстратора в ЄРДР.

Крім цього, чинним КПК України унормовано механізм, тобто можливість та право сторін та учасників кримінального провадження на оскарження рішень, дій або бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора шляхом подання відповідної скарги до слідчого судді, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Крім цього, у разі, на думку ОСОБА_3 , неналежного здійснення досудового розслідування слідчим, дізнавечем та/або процесуального керівництва прокурором, КПК України надає можливість на звернення до керівника органу досудового розслідування, дізнання, керівника прокуратури, щодо доручення досудового розслідування та/або процесуального керівництва іншому слідчому, дізнавачу, прокурору, або ініціювати перед слідчим суддею відвід вказаним особам.

Внесення відомостей до ЄРДР відносно слідчого, дізнавача, прокурора з приводу неналежного досудового розслідування, не може бути приводом до реєстрації заяви, повідомлення про вчинене ними кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя означає, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 214 КПК України).

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

У цьому контексті слідчий суддя зауважує, що кримінальним правопорушенням є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (ч. 1 ст. 1 КК України).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовують до осіб, що їх вчинили (ч. 2 ст. 1 КК України).

У силу ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз у взаємозв`язку наведених норм матеріального (ст.ст. 1, 2, 11 КК України) та процесуального (ст. 214 КПК України) законів свідчить про те, що критерієм для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування мають бути конкретні фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Тобто підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Указане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Велика Палата Верховного суду у постановах від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18) та від 24.04.2019 (справа № 818/15/18) зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За наведених обставин, слідчий суддя дійшов до висновку про необґрунтованість скарги ОСОБА_3 та відсутність підстав для її задоволення.

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградського управління ДВБ ГУНП, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 13.10.2025 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6