Провадження №1-кс/243/771/2025
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н

04 листопада 2025 року

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в залі судового засідання Слов`янського міськрайонного суду Донецької області клопотання слідчого СВ відділу поліції №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001336 від 02.11.2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янськ, Донецької області, громадянина України, одруженого, який має на утриманні малолітніх дітей, з середньою спеціальною освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 2 ст 15, ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

04.11.2025 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .. В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 02 листопада 2025 року, в денний час доби проходив навпроти СТО «Реставратор», що знаходиться за адресою: Донецька область, Краматорський район, м. Слов`янськ, вул. Сучасна, б. 19, де навпроти вищевказаної СТО в лісопосадці помітив кранову установку на базі автомобіля КрАЗ. В цей час у нього виник протиправний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна. Реалізуючи свій корисливий злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, будучи обізнаним про введення військового стану на території України, ОСОБА_4 о 18:00 годині 02.11.2025 прийшов на територію вищевказаної лісопосадки, де, умисно, таємно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, з метою незаконного збагачення, шляхом вільного доступу, з використанням кусачок для металу та шуруповерта, почав демонтувати комплектуючі кранової установки, а саме: блок збудження БКТС генератор ЕСС, який перебував на балансі військової частини НОМЕР_1 . Однак, ОСОБА_4 виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, був помічений військовослужбовцями вказаної військової частини, та не закінчив кримінальне правопорушення до кінця з причин, що не залежали від його волі. Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст 15, ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами.

Враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з можливістю внесення застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала клопотання. Зазначила, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним слідчим у клопотанні ризикам. Враховуючи обставини кримінального правопорушення, яке вчинено в умовах воєнного стану, особу підозрюваного ОСОБА_4 , відсутність соціальних зв`язків, просила обрати стосовно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави.

Захисник ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на те, що забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього під час досудового розслідування обов`язків можливо шляхом застосування до нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Також, звернув увагу суду на те, що розмір шкоди у зазначеному кримінальному провадженні не визначено, що прямо впливає на наявність складу інкримінованого правопорушення. Вказав на наявність у його підзахисного дружини та двох малолітніх дітей, працевлаштування, що спростовує доводи прокурора про відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника та просив відносно нього застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку осіб, що беруть участь у розгляді даного клопотання, дослідивши надані матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює сукупність всіх обставин, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 2 вказаної статті, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч. 4 ст. 194 КПК України).

За змістом ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованому йому кримінального правопорушенні підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: оглядом місця події від 02.11.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколами допиту свідків ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; протоколами впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ; повідомленням ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України; протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 ..

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Слідчий суддя зазначає, що представлені стороною обвинувачення докази безсумнівно підлягають ретельній перевірці як під час проведення досудового розслідування, так за умови складення обвинувального акта судового розгляду, разом з тим, на сьогодні слідчий суддя повинен їх розглянути лише в рамках прийняття рішення про наявність обґрунтованості підозри, яка повинна бути розцінена лише з точки зору стороннього об`єктивного спостерігача.

На думку слідчого судді, представлені стороною обвинувачення процесуальні документи та їх зміст при їх огляді саме за вказаним критерієм не викликають явних та очевидних сумнівів щодо їх невідповідності чинному законодавству.

При цьому, суд визнає слушними доводи захисника щодо невизначеності розміру шкоди, оскільки відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 178 КПК України, суд зобов`язаний оцінити розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.

Незважаючи на те, що ОСОБА_4 інкримінується ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, для обґрунтування підозри у вчиненні саме кримінального правопорушення ініціатором клопотання не надано доказів, що підтверджують вартість майна.

Невизначеність або необґрунтованість вартості викраденого майна ставить під сумнів обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки існує ризик кваліфікації діяння за ст. 51 КУпАП Дрібне викрадення чужого майна.

Крім того, з матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 одружений, має неповнолітніх дітей, постійне місце проживання, на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, що свідчить про наявність у нього міцних соціальних зв`язків.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, відповідні їм докази, а також вимоги чинного КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що ініціатором клопотання доведена наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик здійснення ОСОБА_4 впливу на потерпілого та свідків кримінального провадження та продовження вчинення кримінального правопорушення. Дійсно, характер правопорушення дозволяє дійти висновку про те, що вказані ризики існують з достатнім рівнем ймовірності.

При цьому, на думку слідчого судді, на сьогодні відсутні підстави вважати, що ризик залишення постійного місця проживання існує з високим ступенем ймовірності, запобігання якому вимагало б обрання підозрюваному виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя дійшов висновку, що наявність існуючих ризиків не є такого рівня, який би виправдовував обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід є достатнім. Суд додатково враховує обставину невизначеності шкоди як підставу для висновку про непропорційність застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя зазначає, що застосування до ОСОБА_4 такого запобіжного заходу, як цілодобовий домашній арешт, цілком достатньо на сьогодні, щоб запобігти ризикам впливу на потерпілого та свідків.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчим не доведено обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, стосовно недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, у зв`язку із чим, з урахуванням положень ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе застосувати більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме у виді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання, із покладенням на нього обов`язків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 331, 369-372, 376 КПК України,

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, - відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його мешкання, за адресою: АДРЕСА_2 на строк до 31.12.2025 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім як у викадку евакуації або через небезпеку для життя;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім як шляхом евакуації або через небезпеку для життя;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту покласти на співробітників ВП № 4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, а контроль за його виконанням - на прокурора Слов`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 ..

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду підозрюваним протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, а іншими учасниками судового розгляду в той же строк з дня її проголошення.

Повний текст ухвали буде виготовлений та проголошений 05.11.2025 року об 12-45 год.

Слідчий суддя

Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_1