ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 127/5836/22

провадження № 51-1358км23

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

заявника ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 23 липня 2025 року, якою відмовлено у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07 червня 2022 року та повернуто апеляційну скаргу.

Короткий зміст ухвалених судових рішень

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07 червня 2022 року залишено без задоволення скаргу ОСОБА_6 , подану в порядку статті 303 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), на бездіяльність Вінницької обласної прокуратури, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 від 28 лютого 2022 року про вчинення кримінального правопорушення.

Не погодившись із вказаною ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 оскаржив зазначене рішення в апеляційному порядку.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 23 липня 2025 року відмовлено ОСОБА_6 у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07 червня 2022 року, а апеляційну скаргу повернуто.

Вимоги, викладені в касаційній скарзі, та узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі ОСОБА_6 ставить питання про скасування ухвали апеляційного суду і призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції.

Обґрунтовуючи свої вимоги, вказує, що він у передбаченому законом порядку не був повідомлений про час та дату розгляду його апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, а тому, постановляючи ухвалу за його відсутності, апеляційний суд порушив його права.

Позиції учасників судового провадження

У судовому засіданні ОСОБА_6 підтримав касаційну скаргу, просив її задовольнити, ухвалу апеляційного суду скасувати і призначити новий розгляд кримінального провадження у суді апеляційної інстанції.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив проти задоволення касаційної скарги.

Мотиви Суду

Заслухавши доповідь судді, думку учасників касаційного розгляду, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Відповідно до статті 433 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального й процесуального права при ухваленні судових рішень у тій частині, в якій їх було оскаржено.

У касаційній скарзі ОСОБА_6 указує про те, що ухвала суду апеляційної інстанції постановлена з порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Зокрема, обґрунтовуючи свої вимоги, вказує, що він у передбаченому законом порядку не був повідомлений про час та дату розгляду його апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, а тому, постановляючи ухвалу за його відсутності, апеляційний суд порушив його права.

Перевіряючи зазначені доводи, колегія суддів вважає їх аргументованими, виходячи з наступного.

Ухвала апеляційного суду - це рішення вищого суду стосовно законності й обґрунтованості вироку, ухвали, що перевіряються в апеляційному порядку, та повинна відповідати тим же вимогам, що і вирок суду першої інстанції, зокрема, як визначено положеннями статей 370, 419 КПК, має бути законною, обґрунтованою і вмотивованою.

Відповідно до вимог статті 370 КПК законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Однак, на переконання колегії суддів, апеляційний суд зазначених вимог закону не дотримався.

Так, відповідно до статті 111 КПК повідомлення у провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Згідно з частиною 3 статті 111 КПК повідомлення здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Як визначено положеннями частини 1 статті 135 КПК особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Крім того, частина 2 статті 136 КПК передбачено, що у випадку коли особа попередньо повідомила слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про адресу своєї електронної пошти, надіслана на таку адресу повістка про виклик вважається отриманою у випадку підтвердження її отримання особою відповідним листом електронної пошти.

Виходячи ж зі змісту статті 136 КПК та обов`язковості належного підтвердження отримання особою повістки про виклик для вчинення подальших процесуальних дій чи рішень стосовно неї (пункт 5 частини 1 статті 141 КПК), колегія суддів переконана, що перевірка підтвердження отримання особою повідомлення в порядку статті 136 КПК є складовою частиною повідомлення як процесуальної дії, передбаченої статті 111 КПК, та відноситься до обов`язків слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, які здійснюють це повідомлення.

Як вбачається з мотивувальної частини оскаржуваної ухвали апеляційного суду від 23 липня 2025 року, апеляційний суд зазначив, що у судове засідання до суду апеляційної інстанції заявник ОСОБА_6 неодноразово не з`явився, про причини своєї неявки не повідомив, хоча повідомлявся належним чином про дату, час та місце судового розгляду. Клопотань про відкладення судового засідання не надсилав.

Однак, такі висновки апеляційного суду колегія суддів уважає необґрунтованими, зважаючи на таке.

Відповідно до матеріалів провадження розгляд клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07 червня 2022 року було призначено на 14 липня 2025 року, проте апеляційний розгляд був відкладений на 21 липня 2025 року у зв`язку з неявкою заявника, про що була складена довідка (т. 1, а. п. 9).

21 липня 2025 року розгляд клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07 червня 2022 року був знятий з розгляду у зв`язку із відпусткою судді.

В матеріалах провадження відсутні відомості про належне повідомлення заявника про розгляд його клопотання ані на 14, ані на 21 липня 2025 року.

Відповідно до повідомлення Вінницького апеляційного суду від 21 липня 2025 року розгляд клопотання ОСОБА_6 був призначений на 23 липня 2025 року (т. 1, а. п. 16), проте наявна в матеріалах провадження довідка про доставку електронного листа на електрону адресу (т. 1, а. п. 16) жодним чином не підтверджує його отримання у розумінні частини 2 статті 136 КПК.

Відповідно до частини 4 статті 405 КПК неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. Якщо для участі в розгляді в судове засідання не прибули учасники кримінального провадження, участь яких згідно з вимогами цього Кодексу або рішенням суду апеляційної інстанції є обов`язковою, апеляційний розгляд відкладається.

Таким чином, за відсутності у матеріалах провадження відомостей про отримання ОСОБА_6 у передбачений законом спосіб повідомлення про здійснення розгляду його апеляційної скарги, апеляційний суд розглянув його клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді у відсутність заявника - ОСОБА_6 , та, не встановивши підстав для поновлення такого строку, повернув апеляційну скаргу останньому.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Відповідно до частини 2 статті 438 КПК при вирішенні питання про наявність зазначених у частині 1 цієї статті підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

Таким чином, колегія суддів вважає, що допущені апеляційним судом порушення вимог кримінального процесуального закону згідно із частиною 1 статті 412 КПК є істотними, оскільки перешкодили ухваленню законного та обґрунтованого судового рішення.

З огляду на наведене, касаційна скарга ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню, а ухвала апеляційного суду - скасуванню з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Суд

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу Вінницького апеляційного суду від 23 липня 2025 року, якою відмовлено ОСОБА_6 у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07 червня 2022 року та повернуто апеляційну скаргу, скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3