06 листопада 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення,-
ВСТАНОВИВ:
31.10.2025 року до Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від голови ГО «Платформа громадський контроль» ОСОБА_3 надійшла скарга вих. 2049/25 від 31.10.2025 року на бездіяльність уповноважених СУ ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення у якій просив зобов`язати уповноважену особу СУ ГУНП в Запорізькій області внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.14 ч.2 ст.364 та ч.1 ст.14 ч.5 ст.191 КК України.
В обґрунтування вимоги, викладеній в скарзі, скаржник зазначає, що ним, за вих.1941/25 від 20.10.2025 до СУ ГУНП в Запорізькій області була направлена заява про вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч .1 ст.14 ч.2 ст.364 та ч.1 ст.14 ч.5 ст.191 КК України.
На даний час, у порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесені, не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.
В судове засідання скаржник не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Надав суду заяву про розгляд скарги за його відсутності, зазначивши, що скаргу підтримує та просить її задовольнити.
Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися. Про час та місце розгляду скарги повідомлялись у встановленому законом порядку. Причину не явки суду не повідомили.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.
Вивчивши доводи, наведені у скарзі, та додані до неї документи, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Слідчим суддею встановлено, що скаржник за вих.1941/25 від 20.10.2025 до СУ ГУНП в Запорізькій області була направлена заява про вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.14 ч.2 ст.364 та ч.1 ст.14 ч.5 ст.191 КК України.
Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.
Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.
ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ висловлює сталу позицію, вказуючи у своїх рішеннях на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справах «Ніконенко проти України» від 14 листопада 2013 року, п. 44, «Мута проти України» від 31 липня 2012 року, п. 61, «Карабет та інші проти України» від 17 січня 2013 року, п. 259).
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30 червня 2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.
Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Так, як встановлено слідчим суддею, представником ГО «Платформа Громадський контроль» - ОСОБА_3 до СУ ГУНП в Запорізькій області подано заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч .1 ст.14 ч.2 ст.364 та ч.1 ст.14 ч.5 ст.191 КК України.
На час розгляду скарги, поданої до слідчого судді, інформація щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою ГО «Платформа Громадський контроль», відсутня.
Разом з тим зі змісту заяви про вчинення злочину, слідує, що у ході діяльності ГО «Платформа Громадський контроль», були виявлені ознаки розтрати і ймовірного привласнення грошових коштів в особливо великих розмірах.
Крім того, в заяві ГО «Платформа Громадський контроль» зазначались такі відомості, як виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень та особи, які ймовірно причетні до вчинення злочинів.
При цьому, заява про вчинення злочину містить конкретні факти та обставини щодо можливого вчинення кримінальних правопорушень.
На переконання апеляційного суду, у зв`язку із тим, що у заяві ГО «Платформа Громадський контроль» від 20.10.2025 року за вих. 1941/25 міститься короткий виклад обставин, які можуть свідчити про можливе вчинення кримінальних правопорушень, відповідно до положень ст. 214 КПК, відомості, викладені у зазначеній заяві, підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Керуючись ст. 214, 303, 304, 306, 307,309 КПК України, слідчий суддя, -
Скаргу голови Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 задовольнити.
Зобов`язати уповноважених осіб СУ ГУНП в Запорізькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою голови правління ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 від 20.10.2025 року (вих. 194138/25).
Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1