Провадження 1-кп/635/233/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2026 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника-адвоката ОСОБА_5 (на відеозв`язку),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч.1 ст.200, ч.2 ст.200, ч.1 ст.222, ч.1 ст.361, ч.1 ст. 382, ч.2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор звернулася до суду з клопотанням про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , строком на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від суду, незаконного впливу на потерпілих, свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення. Розмір застави залишити раніше визначений.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора. Просив змінити запобіжний захід на домашній арешт у нічний час.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора заперечував, вказуючи на недоведеність прокурором наявності ризиків, зазначених в клопотанні, вважав, що відсутні докази існування ризиків, обвинувачений має стійкі соціальні зв`язки, постійне місце проживання. Просив в задоволенні клопотання прокурора відмовити та змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме на цілодобовий домашній арешт. Оскільки цей запобіжний захід забезпечить в повній мірі належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а у разі якщо суд прийме рішення про залишення запобіжного заходу у виді тримання під вартою , зменшити розмір застави до мінімального.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 спливає 23.02.2026.

Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 04.11.2025 відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 02.01.2026, визначено заставу у розмірі 151400,00 грн з покладенням на обвинуваченого відповідних обов`язків у разі внесення суми застави.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області 26.12.2025 строк тримання під вартою ОСОБА_4 продовжено до 23.02.2026 включно з визначенням суми застави.

При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу суд повинен враховувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого ця особа обвинувачується, та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від суду чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Необхідність продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю наступних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть настати, якщо обвинувачений буде перебувати на волі.

Так, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, переховування від органу досудового розслідування або суду, знайшов своє підтвердження, тим що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, тобто тяжкий злочин. Крім того, ОСОБА_4 неодружений, ніде не навчається, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, також знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, оскільки обвинувачений може незаконно впливати на свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 з метою зміни показів останніми, так як вони викривають злочинну діяльність ОСОБА_4 .

В обґрунтування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, прокурором зазначено, що ОСОБА_4 не має законних джерел отримання заробітку, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення з метою незаконного збагачення, припинення його протиправної діяльності не було наслідком добровільного волевиявлення останнього, а є наслідком діяльності правоохоронних органів. Також, відповідно до вимоги про судимість ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 309 КК України, на шлях виправлення не став, не зробив для себе відповідних висновків та продовжив вчиняти злочини пов`язані з незаконним обігом наркотичних засобів з чим суд погоджується.

Враховуючи викладене, оцінивши в сукупності всі обставини, тяжкість покарання, суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, міцність його соціальних зв`язків та репутацію, ризик продовження або повторення протиправної поведінки, суд вважає, що ризики, передбачені п.1, п.3, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу, не зменшилися та виправдовують тримання обвинуваченого під вартою.

Вищевказані обставини свідчать про неможливість запобігання встановленим ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків шляхом застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Щодо посилань захисника про те, що визначений розмір застави є занадто великим, суд зазначає.

Згідно ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд не вбачає підстав для зменшення розміру застави та відповідно до вимог ст. 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, його вік, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважає раніше визначений розмір застави достатнім для забезпечення обвинуваченим виконання його обов`язків, передбачених КПК України, відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме 50 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 197, 199, 331, 334 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 18.04.2026 включно.

Залишити раніше визначену суму застави у розмірі 151400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень 00 копійок, які необхідно внести на відповідний рахунок до спливу терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 , з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 , наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання/перебування та роботи, 4) утримуватись від спілкування зі свідками ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Ухвала про продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а ОСОБА_4 в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Суддя ОСОБА_1