Справа №707/2689/25
Провадження №1-кп/712/874/25
УХВАЛА

про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

24 жовтня 2025 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглядаючи у закритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 01.01.2025, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Соснівського районного суду м.Черкаси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 строком на 60 днів, без визначення застави. Прокурор зазначив, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п.п.1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, тому з метою запобігання спробам переховуватись від суду, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, запобіганню продовженню незаконної діяльності, враховуючи тяжкість покарання, а також з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, прокурор просив задовольнити клопотання. ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком на 15 років, або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна. Обвинувачений має родичів закордоном, зокрема, на території Російської Федерації; має відстрочку від проходження військової служби за станом здоров`я, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може здійснити спробу перетину державного кордону. Крім того, ОСОБА_6 непрацевлаштований, тому заради фінансової вигоди може виконувати інші завдання представників спецслужб РФ.

Захисник та обвинувачений заперечували проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказавши, що клопотання прокурора є необґрунтованим, до нього не додано доказів на підтвердження ризиків, що є підставою для продовження запобіжного заходу. Захисник вказав, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, з перебігом часу ризики, які були підставою для обрання та продовження запобіжного заходу зменшуються, та зникають. За вказаних обставин, захисник та обвинувачений просили обрати обвинуваченому запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. У випадку, якщо суд дійде висновку про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, захисник просив визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Заслухавши учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд встановив таке.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 закінчується 09 листопада 2025 року.

Водночас, завершити судове провадження до спливу строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою неможливо.

У зв`язку з воєнною агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, на території України з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан терміном на 30 днів, а також запроваджено заходи правового режиму воєнного стану. Указом Президента України від 14.07.2025 №478/2025 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 15.07.2025 №4524-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 07 серпня 2025 року строком на 90 діб.

Відповідно до ч.6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442-1 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Рішенням Конституційного Суду України від 19.06.2024 №7-р(ІІ)/2024, частину шосту статті 176 КПК України визнано такою, що відповідає Конституції України (є конституційною).

Відповідно до ст.178 КПК України, суд враховує те, що кримінальне правопорушення, за яким обвинувачується ОСОБА_6 , згідно зі ст.12 КК України, віднесене до особливо тяжких злочинів, що загрожує обвинуваченому, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, позбавленням волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі з конфіскацією майна.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінального правопорушення, як вони викладені в обвинувальному акті, дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, з метою уникнення покарання, може переховуватись від суду.

На обґрунтування ризику можливого переховування обвинуваченого від правосуддя, суд надає оцінку особі обвинуваченого, який раніше не судимий, тимчасово не працює, має родичів на території Російської Федерації, та відстрочку від проходження військової служби за станом здоров`я, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може здійснити спробу перетину державного кордону.

У період дії воєнного стану ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти основ національної безпеки України, та може вчинити інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що існують достатні підстави для продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Доводи захисника ОСОБА_7 та обвинуваченого щодо зміни запобіжного заходу суд вважає необґрунтованими, з огляду на безальтернативність запобіжного заходу згідно з ч.6 ст.176 КПК України (за наявності встановлених ризиків).

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та обвинуваченим не доведено.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Керуючись ч.4 ст.183 КПК України, суд не визначає обвинуваченому ОСОБА_6 розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.27, 177-178, 183, 194, 331, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_5 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з 24 жовтня 2025 року по 22 грудня 2025 року включно.

Ухвала суду може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3