Справа № 212/1189/26
У Х В А Л А

03 лютого 2026 року м. Кривий Ріг

Покровський районний суд міста Кривого Рогу у складі: слідчого судді: ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, клопотання слідчого СВ Відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3 , винесене в рамках кримінального провадження №0001589 від 29.11.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

03 лютого 2025 року до Покровського районного суду міста Кривого Рогу звернувся слідчий СВ Відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , із вищевказаним клопотанням, погодженим прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3 , яке вмотивовано тим, що у провадженні ВД ВП №3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження №0001589 від 29.11.2025 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.11.2025 до ВП № 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області з письмовою заявою звернулась ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 28.11.2025 року, невстановлена особа, зателефонувавши з номеру мобільного телефону ( НОМЕР_1 ) та відрекомендувавшись працівниками, що здійснюють обмін та перевірку грошових коштів, шахрайським шляхом, зловживаючи довірою, під приводом перевірки та обміну заволоділа грошовими коштами ОСОБА_5 на загальну суму 355000 гривень, які потерпіла самостійно переказала невстановленій особі на банківський рахунок, чим спричинила останній матеріальний збиток на вказану суму. Номер банківського рахунку на який було здійснено переказ грошових коштів встановлюється.(ЄО 38511від 28.11.2025).

Дані обставини підтверджуються показаннями потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка показала, що так, 28.11.2025 о 09:54 мені зателефонували у Viber з м.т. НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , раніше з цих номерів ніхто не телефонував та ні за якими фішинговими посиланнями я не преходила, під час телефонної розмови особа представилася як полковник СБУ ОСОБА_6 , та повідомив що декілька місяців тому я замовляла ліки в інтернеті (сайт не пам?ятає, побачила рекламу в інтернет мережі, копію документів на ліки надаю добровільно для долучення до матеріалів КП), та повідомив що кошти за ці ліки переводяться до росії та мене підозрюють у колабораціонізмі, під час розмови останній повідомив, що мені потрібно піти до спальної кімнати, після чого вони нібито за допомогою телефону виконают сканування приміщення на наявність зброї, грошей та заборонених речей, та в цей час коли я виконувала усі дії, що мені казали на телефоні увімкнулась сирена та я повідомила що це грошові кошти, після чого я увімкнула камеру та при відеофіксації я перераховувала грошові кошти у суммі 7,200 Євро та 400 долларів США. Після чого, для того щоб вирішити питання мені необхідно переказати всі кошти що в мене є на рахунок НОМЕР_4 , в призначенні платежу я мала вказати наступну інформацію - ТОВ «Зіперчейс актив», код ЄДРПОУ - 45081734, вищевказаний айбан - рахунок отримувача та вказати, що грошові кошти надходять згідно оплати договору н. 134 за дерев`яні будівельні конструкції та частини конструкцій від 28.11.2025 без ПДВ, все це зі слів невідомих осіб потрібно було нібито для конфіденційності та конспірації. Таким чином, 28.11.2025 о 14:20 я перевела на вищезазначений рахунок грошові кошти на суму 355000 грн., та я спочатку обміняла грошові кошти в розмірі 7200 Евро та 400 долларів США по курсу, та після чого, здійснила переказ через відділення ПУМБ за адресою: м. Кривий Ріг, м-н 5-й Зарічний, 9. Усі дії я виконувала самостійно та нікому не казала, що роблю, оскільки мене залякали та погрожували та я не розуміла, що це були шахраї. Після переказу зі мною ще декілька разів зв`язувався невідомий чоловік та хотів щоб я знову пішла до відділення банку, про те я вже розповіла про події дочці та ми звернулись до поліції. Грошові кошти які я перераховувала в мене від мого сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який приблизно з 2017 року перебуває за кордоном на заробітках, де працює дальнобійником в Європі, за частіше в Литві. Після чого я звернулась до поліції. Копії написаних мною документів та чеків про перекази та переводи грошових коштів надаю слідчому добровільно для долучення до матеріалів кримінального провадження.

З відкритих джерел інформації, банківський розрахунковий рахунок НОМЕР_5 відкрито на ім`я ТОВ «ЗІПЕРЧЕЙС АКТИВ», , на яку потерпіла перераховував власні грошові кошти в сумі 355,000 гривень та якими заволоділа невідома особа, відкритий та обслуговується у ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4.

Відповідно до інформації, розміщеної в мережі інтернет, ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4.

27.01.2026 слідчий слідчого відділення ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 постановою було прийнято рішення про визнання в якості речових доказів по кримінальному провадженню №0001589 від 29.11.2025 року вказаного майна, а саме грошові кошти у безготівковій формі в розмірі 355000 гривень, які належать потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що були перераховані на банківський розрахунковий рахунок НОМЕР_5 відкрито на ім`я ТОВ «ЗІПЕРЧЕЙС АКТИВ», , який відкритий та обслуговується у ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4.

У зв`язку з викладеним, виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти розміщені на банківський розрахунковий рахунок НОМЕР_5 відкрито на ім`я ТОВ «ЗІПЕРЧЕЙС АКТИВ», , який відкритий та обслуговується у ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4, для забезпечення цивільного позову та подальшого відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження, у органу досудового розслідування наявні підстави вважати, що грошові кошти потерпілої є об`єктом кримінально-протиправних дій, а тому вони відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, зокрема, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи викладене, в даному випадку слідством вбачається доцільним прийняти заходи, направлені на запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вищеозначеного об`єкту нерухомого майна шляхом накладення на нього арешту, оскільки воно є речовим доказом.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0001589 від 29.11.2025 року вбачається необхідність накласти арешт на майно, про яке йдеться у клопотанні, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту може призвести до втрати майна, у зв`язку із чим слідчий просить клопотання задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.

Клопотання подано до суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Слідчий суддя, вислухавши прокурора, дослідивши надані докази, встановив, що у провадженні СВ Відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001589 від 29.11.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Процесуальне керівництво кримінального провадження здійснює група прокурорів Криворізької південної окружної прокуратури.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.11.2025 до ВП № 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області з письмовою заявою звернулась ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 28.11.2025 року, невстановлена особа, зателефонувавши з номеру мобільного телефону ( НОМЕР_1 ) та відрекомендувавшись працівниками, що здійснюють обмін та перевірку грошових коштів, шахрайським шляхом, зловживаючи довірою, під приводом перевірки та обміну заволоділа грошовими коштами ОСОБА_5 на загальну суму 355000 гривень, які потерпіла самостійно переказала невстановленій особі на банківський рахунок, чим спричинила останній матеріальний збиток на вказану суму. Номер банківського рахунку на який було здійснено переказ грошових коштів встановлюється.(ЄО 38511від 28.11.2025).

З відкритих джерел інформації, банківський розрахунковий рахунок НОМЕР_5 відкрито на ім`я ТОВ «ЗІПЕРЧЕЙС АКТИВ», , на яку потерпіла перераховував власні грошові кошти в сумі 355000 гривень та якими заволоділа невідома особа, відкритий та обслуговується у ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4.

Постановою слідчого слідчого відділення ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 27.01.2026 визнано в якості речових доказів по кримінальному провадженню №0001589 від 29.11.2025 року майно, а саме грошові кошти у безготівковій формі в розмірі 355000 гривень, які належать потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що були перераховані на банківський розрахунковий рахунок НОМЕР_5 відкрито на ім`я ТОВ «ЗІПЕРЧЕЙС АКТИВ», , який відкритий та обслуговується у ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4.

У зв`язку з вищевикладеним, у слідства виникла необхідність у накладенні арешту на банківський розрахунковий рахунок НОМЕР_5 відкрито на ім`я ТОВ «ЗІПЕРЧЕЙС АКТИВ», , який відкритий та обслуговується у ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Загальні вимоги щодо порядку застосування будь-яких заходів забезпечення визначені статтями 131 та 132 КПК України.

Стаття 170 КПК встановлює, що арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення.

При цьому, згідно з абз.1 ч.3 ст.171 КПК України для збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно може бути речовим доказом.

Водночас, відповідно до абз.1 ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України. До таких ризиків відноситься можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Також положеннями ч.10 ст.170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

До того ж, за змістом ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для третіх осіб.

Отже, з аналізу зазначених норм КПК України, при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя має встановити: 1) існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину такої тяжкості, що дозволяє застосування арешту майна; 2) таке майно, відноситься до виду майна, на яке можна накладати арешт та перебуває у власності осіб, щодо майна яких його дозволено накладати арешт; 3) таке майно відповідає ознакам речовим доказом; 4) за допомогою арешту можливо досягнути завдань, для виконання яких прокурор звертається із клопотанням; 5) наслідки арешту майна для осіб, чиї права обмежуються, будуть розумними та співрозмірними із завданнями цього кримінального провадження

З урахуванням вказаного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя, встановлюючи наявність зазначених вище обставин, приходить до таких висновків.

Як зазначалося вище, арешт з метою збереження речового доказу може накладатися на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи.

Слідчим суддею встановлено, що протиправними діями невідомих осіб потерпілій завдано майнового збитку на загальну суму 355000,00 гривень.

Обмежень чи заборон щодо накладення на таке майно арешту слідчим суддею не встановлено. З огляду на зазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що відповідне майно може бути арештоване з метою, вказаною у клопотанні.

Як зазначалося вище, арешт на майно може бути накладено з метою збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до частини першої зазначеної статті речовими доказами, зокрема, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, серед іншого, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення тощо.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З досліджених матеріалів долучених до клопотання, наявні достатні підстави вважати, що грошові кошти в сумі 355000,00 гривень, що знаходяться на банківському розрахунковому рахунку НОМЕР_5 відкрито на ім`я ТОВ «ЗІПЕРЧЕЙС АКТИВ», , який відкритий та обслуговується у ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4, є грошовими коштами, одержаними внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

У зв`язку із наявністю ризику вчинення дій, спрямованих на приховування, перетворення грошових коштів, то необхідність арешту такого майна обґрунтовується запобіганням можливості здійснити їх приховування, знищення, перетворення.

Отже існує сукупність достатніх підстав та розумних підозр вважати, що грошові кошти отримані незаконним шляхом, з огляду на існування ризику щодо можливості приховування, знищення, перетворення грошових коштів та необхідність забезпечення збереження речового доказу, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування такого заходу забезпечення Кримінального провадження як арешт грошових коштів відповідає принципу розумності, є співрозмірним завданням кримінального провадження у відповідності до положень ст.2 КПК України, та не створюватиме негативних наслідків для третіх осіб.

Відповідно до статті 174 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.

На підстав викладеного, керуючись ст.ст.167, 169, 170-173, 237, 309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, що має статус речового до

казу - банківський рахунок за номером НОМЕР_5 відкритого на ім`я ТОВ «ЗІПЕРЧЕЙС АКТИВ», , що відкрита у ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4.

Заборонити здійснювати будь-які дії щодо розпорядження грошовими коштами (проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів) з банківського рахунку за номером НОМЕР_5 відкритого на ім`я ТОВ «ЗІПЕРЧЕЙС АКТИВ», , що відкрита у ПАТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (МФО 334851), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 05 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали - в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1