ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретарів судових засідань - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

прокурорів - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

представника цивільного позивача - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000091 від 13.04.2024 за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Фастів Київської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, працюючого охоронником КНП ФМР «Фастівський міський центр первинної медичної допомоги», одруженого, на утриманні нікого немає, маючого інвалідність ІІІ групи, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Органом досудового розслідування обвинувачується ОСОБА_6 в тому, що 12.04.2024 близько 14 год. 30 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, перебуваючи на береговій лінії фоси річки Унава, діючи умисно, керуючись мотивом власного збагачення та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, де за допомогою заготовленого ним раніше обороненого знаряддя лову типу «павук», діючи умисно, здійснив незаконний з вилов виду риб: «Карась сріблястий» в кількості 10 шт., «Бичок» в кількості 1 шт., «Плітка» в кількості 8 шт., та «Рак» в кількості 1 шт., під час чого був з явлений працівниками Фастівського районного управління поліції ГУНП в Київській області, чим заподіяв шкоду на загальну суму 33218 (тридцять три тисячі двісті вісімнадцять) гривень, яка згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» є істотною через вилов риби в період нересту.

Дії ОСОБА_6 кваліфіковано під час досудового розслідування як незаконне зайняття рибним добувним промислом що заподіяно істотну шкоду, тобто, як кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України.

Допитаний у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 свою вину в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні визнав, цивільний позов не визнав в повному обсязі, повідомив, що вдень 12 квітня 2024 року перебуваючи на річці Унава у місті Фастів Київської області де ловив рибу за допомогою саморобного приладу «павук», спіймав близько 10 штук, під час лову був виявлений працівниками поліції, які в подальшому викликали рибнагляд. Як повідомив, обвинувачений, по приїзду інспекторів рибнагляду, ними та поліцейськими було складено акти, після цього вони переклали рибу з відра у пакет, поважили її та після цього випустили рибу у річку. Обвинувачений ОСОБА_6 додав, що неодноразово ловив рибу, однак не знав, що під час нересту цього робити не може, кається у вчиненому, однак не визнає цивільний позов, тому на його думку він не завдав істотної шкоди довкіллю, тому що все зловлене ним було живе і випущено у річку.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_9 надав суду наступні показання.

У квітні 2024 року свідок ОСОБА_9 йшов додому і був зупинений працівниками поліції, які попросили його бути понятим, після чого його та ще одного чоловіка було доставлено на берег річки Унава де рахували і зважували виловлену рибу. Свідок на запитання захисника додав, що не може стверджувати, що після того, як із виловленою рибою було проведено всі процесуальні дії, її було випущено назад у річку, адже свідок ОСОБА_9 повідомив, що був у стані алкогольного сп`яніння і не все пам`ятає. Пам`ятає, що була розмова з працівниками поліції щоб рибу випустити.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_10 надав суду наступні показання.

Весною 2024 року свідку зателефонували і повідомили, що на річці Унава виявлено особу, яка під час нересту риби, тобто у період коли це заборонено, ловив рибу, так як свідок є громадським інспектором, то він виїхав на місце вилову, де побачив працівників поліції, підозрюваного, заборонений засіб лову «павук», виловленому рибу і ще осіб, хто вони були, йому невідомо. Після того, як працівниками поліції було розібрано «павук», складено відповідні документи, рибу переклали у пакет і зважили, і в подальшому свідок особисто випустив її у річку, риба була жива під час зважування і в момент занурення у воду.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_12 надав наступні показання. Він є працівником поліції та в той день здійснював відпрацювання ділянки, під час чого помітив, що обвинувачений здійснює вилов риби на заборонене знаряддя «павук». Він викликав рибінспекцію. Зазначив, що риби було небагато і яка саме він не знає. Стверджував, що риба була мертва, її було сфотографовано, упаковано і зважено, а в річку її не випускали, бо риба була мертва. На запитання прокурора свідок відповів, що у його присутності риба випущена не була.

Судом були досліджені також і письмові докази, надані стороною обвинувачення, відповідно до яких встановлено наступне.

Згідно з витягом з єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000091 від 13.04.2024 року: 12.04.2024 до чергової частини Фастівського РУП ГУ НП в Київській області з лінії «102» надійшло повідомлення про те, що 12.04.2024 близько 20 год. 00 хвл. на росі річки «Унава», що неподалік пров. Папаніна у м. Фастів здійснюється незаконне заняття рибним добувним промислом, було встановлено, що ОСОБА_6 без належного дозволу здійснив незаконний вилов риби. Правова кваліфікація ч. 1 ст. 249 КК України.

Згідно із рапортом від 12.04.2024 встановлено, що 12.04.2025 о 20 год. 05 хвл. на перехресті з провулком Папаніна під час операції «Нерест» було припинення законного вилову риби знаряддям вилову «Павук» громадянином ОСОБА_6 .

Згідно із рапортом від 12.04.2024 о 20 год. 00 хвл. ОСОБА_6 без належного дозволу здійснив незаконний вилов риби, про даний факт відразу повідомлено на лінію «102» та викликано СОГ Фастівського РУП для документування вказаного факту.

Згідно з протоколом огляду місця події від 12.04.2024 старшим дізнавачем СД Фастівського РУП ГУ НП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_13 , у присутності потятих: ОСОБА_14 , ОСОБА_9 , за участю ОСОБА_6 проведено огляд берегової лінії (прибережної зони) річки Унава, розташованої неподалік пров. Папаніна у м. Фастів, на вказаній ділянці знаходиться ОСОБА_6 поряд з яким знаходиться пристрій для вилову риби типу «Павук», який складається з тримача довжиною 4 м, поряд знаходиться біле пластмасове відро об`ємом 10 л, всередині якого знаходяться екземпляри риб, а саме: карась сріблястий 10 штук масою 2 кг, бичок штука самою 70 г, плотва 8 штук масою 0,5 кг, рак 1 штука масою 0,5 кг. Під час проведеного огляду зазначені речі вилучено і поміщено до кімнати зберігання речових доказів. До протоколу долучено носій інформації-диск та ілюстративну таблицю із 3-ма ілюстраціями.

Згідно з переглянутим відеозаписом огляду місця події встановлено, що 12.04.2024 о 22 год.30 хв. Старшим дізнавачем ОСОБА_13 за участі ОСОБА_6 , понятих, представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації. Під час огляду місця події ОСОБА_6 пояснив, що хлопці сказали, що ловлять рибу, тому й він пішов у півтретьої ловити рибу, ловив «павуком», у відрі знаходяться 10 карасів, 8 пліток, бичок та рак. Як видно на відеозаписі вказані живі водні біоресурси знаходяться у відрі з водою. Зафіксовано на відео, що риба, перебуваючи у відрі має ознаки життя, а саме дихає, а після того як її вилили з відра на землю більшість риби та рак живі, про що свідчать здійснювані ними рухи. Після цього відбувається поміщення риби до пакету для її зважування відповідно до її виду, а після зважування риби та раку все було поміщено у пластикове відро. Також було оглянуто пристрій для вилову. В подальшому дізнавач зазначає, що риба та сітка будуть поміщені до відповідних спец пакетів, а риба буде передана до Управління державного агентства меліорації для подальшого зберігання. Однак, процес пакування риби та сітки на відеозаписі не зафіксовані.

Згідно з постановою про визначення і приєднання до кримінального провадження речових доказів від 13.04.2024 пристрій вилову риби типу «Павук», який складається з дерев`яного тримача довжиною 4 м, чотирьох дерев`яних дуг 2 м кожна, металевої хрестовини та сітки розміром 2х2 м з вічком 30 мм; пластикове відро білого кольору об`ємом 10 л; карась сріблястий в кількості 10 екземплярів, загальною масою 2 кг; плітка в кількості 8 екземплярів, загальною масою 0,5 кг; бичок в кількості 1 екземпляр загальною масою 70 г; рак в кількості 1 екземпляр загальною масою 0,5 кг. визнано речовими доказами. До постанови долучено квитанцію про отримання речових доказів та поміщення до камери зберігання Фастівського РУП ГУ НП в Київській області.

Згідно з постановою про призначення інженерно-екологічної експертизи від 15.04.2024 старшим слідчим сектору дізнання Фастівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_13 призначено інженерно-екологічну експертизу, на розгляд експертизи поставлено питання:

1. Який розмір збитків станом на 12.04.2024 заподіяний довкіллю внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, що мало місце на фосі річки Унава, неподалік провулку Папаніна у м. Фастів Київської області, а саме річкової риби в загальній кількості: «карась сріблястий» - 10 шт, «плітка» - 8 шт, «бичок» - 1 шт, «рак» - 1 шт?

2. Чи заподіяно істотну шкоду довкіллю внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, що мало місце на фосі річки Унава неподалік провулку Папаніна у м. Фастів Київської області, а саме річкової риби в загальній кількості: «карась сріблястий»- 10 шт, «плітка» - 8 шт, «бичок» - 1 шт, «рак» - 1 шт, якщо заподіяно, то у чому полягає істотна шкода довкіллю?

Згідно з довідкою про витрати на проведення експертизи № СЕ-19/111-24/23481-ФХЕД від 24.04.2024, експертиза становить 6058 грн. 24 коп.

Згідно з висновком експерта від 24.04.2024 встановлено, що загальний розмір відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України, внаслідок незаконного, як вставлено слідством, вилучення з природного середовища живих водних біоресурсів, яке відбулося 13.04.2024 з акваторії річки Унава неподалік пров. Папаніна у м. Фастів, саме: «Карась сріблястий» - 10 штук, «Плітка» - 8 штук, «Бичок» - 1 шт., «Рак» - 1 шт. загальною кількістю 20 екземплярів, становить 33 218 грн. 00 коп. За критеріями «вилов риб в період нересту», «добування великої кількості риби»: шкода рибному господарству України, яка завдана незаконним вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження № 0000091 від 13.04.2024 з акваторії річки Унава неподалік провулку Папаніна у сукупності з матеріальними збитками кваліфікується як істотна. Одночасно, враховуючи те, що відповідно вказаної постанови Пленуму Верховного суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», перелік ознак істотності шкоди довкілля не є вичерпним, а визначення наявності складу злочину, передбаченого ст. 24 КК України, потребує правової кваліфікації, остаточну оцінку щодо істотної шкоди, в конкретному випадку може надати тільки суд, розглядаючи кримінальне провадження у судовому порядку.

Згідно з відповіддю на запит щодо надання інформації по кримінальному провадженню № 00000091 від 13.04.2024 надано наступну відповідь: відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування, знищення або пошкодження водних біоресурсів, сума завданого збитку складає: карась сріблястий - 10 екз. х 1581грн. 00 коп.=50 592 грн. 00 коп (сума вказана в цьому листі), тараня (плітка звичайна) - 8х1 564 грн. 00 коп.=12 512 грн. 00 коп; бички інші (крім видів, занесених до Червової книги України) - 1х1564 грн. 00 коп.=1 564 грн. 00 коп; рак (крім широкопалого та товстопалого рака) - 1х 3 332 грн. 00 коп.=3 332 грн. 00 коп. Своїми незаконними діями громадянин ОСОБА_6 заподіяв шкоду рибному господарству України на загальну суму 33 218 грн. 00 коп. Також, вказане у запиті знаряддя лову, а саме: «Павук», є забороненим знаряддям лову водних біоресурсів на водоймах загального користування впродовж усього року, крім того громадянину ОСОБА_6 дозвіл на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах відділом іхтіології, регулювання рибальства, меліорації та аквакультури Київського рибоохоронного патруля не видавалися та на річкі Унава неподалік пров. Папаніна у м. Фастів Київської області діяла весняно-літня заборона на вилов водних біоресурсів. До відповіді на запит долучено Наказ «Про затвердження перенесення строків заборони на добування (вилов) водних біоресурсів на період нересту та переліку меж нерестовищ», Перелік меж нерестовищ у період нересту водних біоресурсів у 2024 році, у районі діяльності Київського рибоохоронного патруля, Наказ «Про внесення змін до додатку наказу від 25.03.2024 № 139 «Про затвердження перенесення строків заборони на добування (вилов) водних біоресурсів на період нересту та переліку меж нерестовищ».

Згідно з відповіддю на запит № 300-04/24 від 17.04.2024 Інституту рибного господарства старшому дізнавачу сектору дізнання Фастівського РУП ГУ НП в Київській області:

1. офіційно підтверджена методика щодо оцінки істотності шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом на сьогодні відсутня. Розроблене Інститутом рибного господарства НААН (ІРГ НААН) "Біологічне обґрунтування уточнення кількісних показників визначення істотності шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом ... (на період 2023-25 рр.)" ґрунтується на показниках промислового запасу водних біоресурсів і дозволяє оцінювати істотність шкоди за критерієм "вилучення великої кількості водних біоресурсів". Методичні підходи, які покладені в основу такої оцінки можуть бути визначені наступним чином. З біологічної точки зору "велика кількість" вилучених водних біоресурсів відповідає кількості, яка перевищує середній показник природної смертності. Якщо розглядати один акт незаконного добування водних біоресурсів, слід використовувати показник денної природної смертності. Для більшості представників іхтіофауни внутрішніх прісноводних водойм України показник денної природної смертності (з округленням до першого знаку) становило 0,1 %, тобто цей показник і повинен стати граничним при оцінці істотності шкоди. Враховуючи, що різні види риб характеризуються різною чисельністю (відповідно, різним гранично допустимим виловом), а в улові можуть фіксуватися кілька видів, для оцінки суттєвої шкоди у загальному випадку доцільно використовувати показники, які відповідають середньому локальному іхтіоценозу, що забезпечить оцінку сумарного ефекту від вилучення різних видів риб. Крім того, це дозволить здійснювати кількісну оцінку істотності шкоди для водних об`єктів різного типу, адже буде включати інтегральну (в частині "кількість-вартість") характеристику прісноводного іхтіоценозу.

Для уніфікації поняття "велика кількість" по відношенню до локального іхтіоценозу прийняті наступні вихідні положення:а) Обсяги вилучення за один акт добування водних біоресурсів перевищують середню добову природну смертність основних промислових видів.б) Розрахунки проводились для усередненого улову неселективного знаряддя лову, тобто улову, в якому представники іхтіофауни наявні пропорційно їх чисельності у водоймі (без урахування непромислових видів та видів, відтворення яких здійснюється виключно штучним шляхом) в)Оцінка питомого запасу проводилась на підставі даних, отриманих для Фастівського водосховища, яке створене шляхом зарегулювання р. Унава. Запас водних біоресурсів у 2024 р. приймався на рівні, який визначений Режимом рибогосподарської експлуатації, який погоджений Державним агентством меліорації та рибного господарства України 12.06.2017 р. (враховуючи лише види, відтворення яких здійснюється виключно природним шляхом) за нормативним коефіцієнтом річної промислової смертності 0,25. Переведення запасу в кількість здійснювали шляхом ділення на середню індивідуальну масу, яка визначалась на підставі даних по водних об`єктах-аналогах (зарегульовані ділянки середніх річок зони Лісостепу). Для характеристики структури усередненого улову для басейну р. Унава використовувалась питома (частка від загальної) чисельність кожного виду. Величина збитків, які інтегральний кількісний показник істотності шкоди, вираховувалась в неоподаткованих мінімумах доходів громадян (НМДГ) у відповідності до такс, визначених додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 р. N 1042 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів" Сума збитків округлювалась до найближчого цілого числа.

Таким чином, загальний збиток іхтіофауні, який дозволяє характеризувати шкоду, як суттєву для разового вилову в басейні р. Унава у 2024 р., становить 4129 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Визначення суми штрафних санкцій проводилось на підставі пункту 5 підрозділу 1 Розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України (у відповідності до листа Міндоходів України від 29.07.2013 № 7692/6/99-99-10-04-02-15/2667).

Сумарний розмір збитків, завданих внаслідок незаконного добування водних

біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження

№10000091 від 13.04.2024 р., складає 29886 (двадцять дев`ять тисяч

вісімсот вісімдесят шість) грн. Сумарний фактичний збиток в контексті оцінки

істотності шкоди завданий незаконним вилученням водних біоресурсів відповідно

до матеріалів кримінального провадження №10000091 від 13.04.2024 року

складає 1758 НМДГ, тобто не перевищує вказану граничну величину.

У відповідності до п. IV. 1 "Правил любительського рибальства", затверджених

наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 р.

за №700 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 р. за

№ 1412/38748, знаряддя лову типу "павук" розміром 2,5x2,5 м та кроком вічка а=20

мм є забороненим.

Видача дозволів на спеціальне використання водних біоресурсів не входить до

меж компетенції ІРГ НААН, тому надати інформацію щодо їх наявності або

відсутності не представляється можливим.

У відповідності до наказу Управління Державного агентства розвитку

меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській

області від 25.03.2024 р. № 139, незаконний лов здійснювався в період весняно-

літньої заборони. Разом з тим, оскільки різні види риб нерестують в різні періоди,

неможна ототожнювати поняття "нерестова заборона" та "нерест" в контексті оцінки

істотності шкоди. З біологічної точки зору доцільно використовувати фактичні

терміни виникнення нерестової активності (оскільки особливої охорони потребує не

тільки безпосередній нерест (ікрометання), а й період масових нерестових міграцій,

протягом якого риба є дуже вразливою для вилову) для кожного виду, який

зафіксований в улові. Фактичні терміни нерестової активності плітки у поточному

році відповідають періоду вчинення правопорушення, яке розглядається в рамках

кримінального провадження №10000091 від 13.04.2024 р.

Враховуючи вищенаведене, за таким критерієм (у відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 р. № 17 "Про

судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля"):

"вилов риби в період нересту"шкода рибному господарству України, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №10000091 від 13.04.2024 є істотною.

Згідно з ухвалою про арешт тимчасово вилученого майна від 17.04.2024 року накладено арешт на вилучені 13.04.2024 під час проведення огляду місця події: пристрій вилову риби типу «Павук», який складається з дерев`яного тримача довжиною 4 м, чотирьох дерев`яних дуг 2 м кожна, металевої хрестовини та сітки розміром 2х2 м з вічком 30 мм; пластикове відро білого кольору об`ємом 10 л; карась сріблястий в кількості 10 екземплярів, загальною масою 2 кг; плітка в кількості 8 екземплярів, загальною масою 0,5 кг; бичок в кількості 1 екземпляр загальною масою 70 г; рак в кількості 1 екземпляр загальною масою 0,5 кг.

Згідно з ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.04.2024 надано дозвіл на знищення речового доказу, а саме: карася сріблястого в кількості 10 екземплярів, загальною масою 2 кг; плітки в кількості 8 екземплярів, загальною масою 0,5 кг; бичка в кількості 1 екземпляр загальною масою 70 г; рака в кількості 1 екземпляр загальною масою 0,5 кг. До ухвали долучено акт здачі-приймання робіт (надання послуг) № 587 від 14.05.2024 щодо утилізації вилученої з обігу неякісної та небезпечної продукції, конфіскат (риба).

Згідно з листом Державної екологічної інспекції України державної екологічної інспекції столичного округу від 18.04.2024 № 4378/109/1700/00-24 Інспекція не заперечує щодо пред`явлення Фастівською окружною прокуратурою позову в інтересах держави до ОСОБА_6 про стягнення збитків заподіяних державі.

Згідно з постановою про залучення до провадження представника потерпілого від 24.04.2024 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 залучено до кримінального провадження в якості представника потерпілого. До протоколу долучено Розпорядження виконавчого комітету Фастівської міської ради «Про призначення ОСОБА_8 ».

Згідно з повідомленням про підозру старшим дізнавачем сектору дізнання Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_15 . 13.04.2024 ОСОБА_6 повідомлено про те, що він підозрюється у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, тобто у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. До повідомлення долучено заяву підозрюваного ОСОБА_6 про залучення захисника.

Згідно з Дорученням для надання безоплатної вторинної правової допомоги в особі, у кримінальному провадженні стосовно якої відповідно до положень КРК захисник залучається слідчим, прокурором, слідчим суддею чи судом для здійснення захисту за призначенням від 27.05.2024 № 004-100002384 до участі у справ залучено адвоката ОСОБА_7 .

Згідно з відповіддю на лист від 27.05.2024 № 57-2694 вих-24 «Щодо залучення Фастівської міської ради, як особи в інтересах якої буде заявлено позов» Фастівська міська рада не заперечує проти наміру Фастівської окружної прокуратури залучити Фастівську міську раду, як особу в інтересах якої буде заявлено позов до ОСОБА_6 .

Згідно з документами, що характеризують особистість обвинуваченого ОСОБА_6 він раніше не судимий, за місцем проживання характеризується позитивно, працює охоронником КНП ФМР «Фастівський міський центр первинної медичної допомоги», одружений, на утриманні нікого немає, на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, є особою з ІІІ групою інвалідності.

Проаналізувавши наведені вище докази, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.249 КК України встановлено кримінальну відповідальність за незаконне зайняття, зокрема, рибним, добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду. Тобто лише у випадку, якщо рибний добувний промисел був незаконним, а в результаті його здійснення настала шкода і така шкода є істотною, це тягне за собою кримінальну відповідальність.

Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» (далі - Постанови Пленуму ВСУ № 17) під незаконним заняттям рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом (ст. 249 КК) треба розуміти таке вилучення водних живих ресурсів із природного середовища, яке здійснюється з порушенням чинного законодавства, що регулює порядок і умови промислового, любительського, спортивного рибальства, іншого використання водних живих ресурсів. Зокрема, незаконним є промисел, який здійснюється всупереч існуючим правилам: без належного на те дозволу, в заборонений час, у недозволених місцях, із застосуванням заборонених знарядь лову, з перевищенням установлених лімітів чи норм вилову.

Згідно з абз.3 п.12 Постанови Пленуму ВСУ № 17 під промислом розуміються як один акт добування риби, тварин чи рослин, так і неодноразове вчинення таких дій.

Відповідно до п 4 Постанови Пленуму ВСУ № 17 при розгляді кримінальних справ про злочини проти довкілля судам належить встановлювати всі обставини, що підлягають доказуванню.

Відповідно до обвинувального акта, незаконність дій обвинуваченого ОСОБА_6 полягає в тому, що він:

по-перше, здійснював вилов риби забороненим знаряддям;

по-друге, у період нересту.

Слід зазначити, що правове регулювання рибальства здійснюється Правилами любительського рибальства, затвердженими наказом Міністерства аграрної політики та продовольства від 19.09.2022 № 700. Ці Правила визначають умови здійснення любительського рибальства (спортивного рибальства та підводного полювання), застосування знарядь лову і способів добування (вилову), обсяги добування (вилову) за вагою та поштучно, заборонені місця і строки (періоди) заборон на добування (вилов) водних біоресурсів, мінімально дозволені для добування (вилову) розміри та види водних біоресурсів, умови проведення спортивних заходів та/або змагань з видів спорту, якими відповідно до правил спортивних змагань передбачено здійснювати добування (вилов) водних біоресурсів (далі - офіційні спортивні заходи) та умови використання суден рибалками-любителями.

Відповідно до п.п.6 абз. 3 розділу ІV Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства від 19.09.2022 № 700 забороняється добування (вилов) у таких місцях: на нерестовищах у період нересту, в тому числі з берега.

П.п.4. розділу ІV Правил любительського рибальства, затверджених Наказом від 19.09.2022 № 700 забороняється добування (вилов) у період нересту.

Відповідно до п.3 Правил любительського рибальства, затверджених Наказом від 19.09.2022 № 700 нерест - процес масового природнього відтворення водних біоресурсів, який відбувається протягом строку, обумовленого кліматичними та біологічними умовами.

Тобто період нересту це строк, який обумовлений кліматичними та біологічними умовами.

Відповідно до інформації, розміщеної на офіційному веб-сайті Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у місті Києві та Київській області та наказу Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у місті Києві та Київській області №139 від 25.03.2024 заборона на вилов водних біоресурсів на водних об`єктах Київської області набуває чинності з різними датами в залежності від типу водойм, зокрема у річках та їх притоках з 1 квітня по 20 травня.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 здійснював вилов риби 12.04.2024, тобто в період нерестової заборони вилову водних біоресурсів.

Таким чином, серед ознак незаконності рибного добувного промислу, здійсненого ОСОБА_6 беззаперечно встановлено здійснення ним вилову риби забороненим знаряддям та у період нерестової заборони.

Щодо завданої ОСОБА_6 своїми діями істотної шкоди, то суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до обвинувального акта ОСОБА_6 здійснив незаконний вилов риби, а саме: «Карась сріблястий» в кількості 10 шт, «Бичок» - в кількості 1 шт, «Плітка» - в кількості 8 шт, «Рак» - в кількості 1 шт, чим заподіяв шкоду на загальну суму 33 218 грн, яка згідно з п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» є істотною через вилов риби у період нересту.

На підтвердження вказаної обставини прокурором надано висновок експерта від 24.04.2024 № СЕ-19/111-24/23481-ФХЕД.

Як видно зі змісту висновку експерта інженерно-екологічна експертиза була здійснена експертом на підставі постанови про призначення інженерно-екологічної експертизи та копій матеріалів кримінального провадження - на 7 аркушах. Які саме матеріали кримінального провадження на семи аркушах були надані експерту у висновку експерта, а також у постанові про призначення експертизи не конкретизовано. Експерт зазначає, що з урахуванням наданих в копіях матеріалів кримінального провадження вихідних даних щодо виду та кількості незаконно виловленої риби, а також дати та характеристики місця виявлення незаконного вилову риби, експертом проведено розрахунок розміру завданої шкоди відповідно до Такси для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), затвердженої постановою КМУ від 29.09.2023 №1042. У висновку експерта зазначено, що при проведенні розрахунку використано Протокол огляду місця події від 05.04.2024.

Відповідно до наданого експертом Розрахунку №1 розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного, як встановлено слідством, вилову риби 13.04.2024 з річки Унава неподалік пров. Папаніна, м. Фастів Київської області, зазначено види водних біоресурсів (риба), його оцінка в розмірах неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, кількість та загальний розмір шкоди. Так, карась сріблястий оцінено в 93 неоподатковувані мінімуми доходів громадян, що становить 1581 грн. та враховуючи кількість 10 шт. - 15810 грн; плітка - 92 неоподатковувані мінімуми доходів громадян, що становить 1564 грн. та враховуючи кількість 8 штук - 12 512 грн; бичок - 92 неоподатковувані мінімуми доходів громадян в кількості 1 штуки, що становить 1564 грн, та рак - 196 неоподатковувані мінімуми доходів громадян в кількості 1 шт, що становить 3332 грн.

Таким чином, експертом встановлено, що загальний розмір відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України внаслідок незаконного вилучення з природного середовища живих водних біоресурсів, яке відбулося 13.04.2024 з річки Унава неподалік провулку Папаніна, м. Фастів Київської області становить 33218 грн.

При проведенні експертизи експертом враховано лист Інституту рибного господарства від 17.04.2024 №300-04/24 і зазначено, що за кількісними показниками промислового запасу іхтіофауни у 2024 році загальний збиток, який дозволяє характеризувати шкоду як істотну, для разового вилову в басейні річки Унава (Фастівське водосховище) у 2024 році становить 1758 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У зв`язку з цим експерт зазначив, що сумарний розмір збитків, завданих державі внаслідок незаконного добування водних біоресурсів (риби) відповідно до матеріалів кримінального провадження № 0000091 від 13.04.2024 становить 33218 грн, що перевищує вказану граничну величину. Тому, за такими критеріями як «вилов риби у період нересту» та «добування великої кількості риби» шкода рибному господарству України, яка завдана незаконним вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження № 0000091 від 13.04.2024, а саме «карась сріблястий» - 10 шт, «плітка» - 8 шт, «бичок» -1 шт, «рак» - 1 шт, загальною кількістю 20 екземплярів у сукупності з матеріальними збитками кваліфікується як істотна.

Водночас, експерт посилаючись на постанову Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 р. №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», зазначив, що перелік ознак істотності шкоди довкіллю не є вичерпним, а визначення наявності складу злочину, передбаченого ст..249 КК України, потребує правової кваліфікації, остаточну щодо істотності шкоди, в конкретному випадку, може надати тільки суд, розглядаючи кримінальне провадження у судовому порядку.

Оцінюючи вказаний висновок експерта, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч.2 ст.244 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

В даному випадку для притягнення особи до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.249 КК України необхідно встановити, що її діями, а саме незаконним зайняттям рибним добувним промислом було заподіяно шкоду і що така шкода є істотною.

Натомість, як видно з висновка експерта, має місце проведення не експертного дослідження на основі спеціальних знань для встановлення того чи дійсно була завдана шкода довкіллю внаслідок вилову ОСОБА_6 екземплярів риб: карася сріблястого 10 шт, плітки - 8 шт., бичка -1 шт та рака- 1 шт , в чому така шкода полягала, як про те вказано у п.2.2 постанови слідчого від 15.04.2024, а здійснення експертом арифметичних розрахунків на підставі нормативно затверджених такс, що не потребує спеціальних знань.

Крім того, у постанові слідчого від 15.04.2024 перед експертом було поставлено два питання, зокрема, 1) який розмір збитків станом на 12.04.2024 заподіяний довкіллю внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, що мало місце на фосі річки Унава, неподалік провулку Папаніна у м. Фастів Київської області, а саме річкової риби в загальній кількості: «карась сріблястий» - 10 шт, «плітка» - 8 шт, «бичок» - 1 шт, «рак» - 1 шт? та 2) чи заподіяно істотну шкоду довкіллю внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, що мало місце на фосі річки Унава неподалік провулку Папаніна у м. Фастів Київської області, а саме річкової риби в загальній кількості: «карась сріблястий»- 10 шт, «плітка» - 8 шт, «бичок» - 1 шт, «рак» - 1 шт, якщо заподіяно, то у чому полягає істотна шкода довкіллю?

Відповідно до п.4.14 розділу 4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 у заключній частині викладаються висновки за результатами дослідження у вигляді відповідей на поставлені питання в послідовності, що визначена у вступній частині. На кожне з поставлених питань має бути дано відповідь по суті або вказано, з яких причин неможливо його вирішити.

Всупереч зазначених вище вимог експерт не дотримався та не надав відповіді на усі поставлені перед ним питання і не зазначив причин неможливості вирішити ті питання, на які відповідь не була надана.

Крім того, у висновку експерта вказано про дослідження протоколу огляду місця події від 05.04.2024, а також про вилучення з природного середовища живих водних біоресурсів, яке відбулося 13.04.2024.

Суд звертає увагу, що згідно з обвинувальним актом та матеріалами справи кримінальне провадження, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 мало місце 12.04.2024 та цього ж дня, 12.04.2024 було проведено огляд місця події.

Це вказує на те, що експерт неналежно виконував поставлене перед ним завдання.

Також експертом на підставі затверджених постановою КМУ від 29.09.2023 №1042 такс визначено розмір шкоди, завданої незаконним виловом риби в сумі 33 218 грн. та зазначено з посиланням на цей лист, що ця сума перевищує граничну величину 1758 н.м.д.г., а тому є істотною шкодою.

В той же час, в листі Інституту рибного господарства від 17.04.2024 № 300-04/24 зазначено, що загальний збиток іхтіофауні, який дозволяє характеризувати шкоду як суттєву для разового вилову в басейні р. Унава у 2024 році становить 4129 н.м.д.г. Сумарний розмір збитків, завданих внаслідок незаконного добування водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №10000091 від 13.04.2024 складає 29 886 грн. (не враховано вартості рака), що становить 1758 н.м.д.г., що як вказано у листі не перевищує граничну величну, тобто в 4129 н.м.д.г.

Натомість, у висновку експерта помилково вказано, що граничною величиною є не 4129 н.м.д.г., а 1758 н.м.д.г., що взято експертом за основу для висновку про перевищення сумою в 33218 грн цієї граничної величини, а відтак і визначення цієї суми як істотної.

У зв`язку з цим такі недоліки висновку експерта, а також його неповнота є підставою для визнання цього доказу неналежним та таким, що не може бути взятий судом до уваги як підтвердження завданої ОСОБА_6 шкоди довкіллю.

Також у контексті встановлення заподіяння ОСОБА_6 шкоди довкіллю та її істотності внаслідок вилову риби, суд звертає увагу на таке.

Як видно зі переглянутого відеозапису огляду місця події, що є додатком до протоколу огляду місця події, в темну пору доби працівником поліції за участі понятих, ОСОБА_6 , а також представника Управління Державного агентства з розвитку меліорації було виявлено виловлену рибу, яка знаходилася у білому пластиковому відрі з водою. Вказану рибу було вилучено з відра і поміщено на землю. На відео видно, що більшість з виловленої риби подає ознаки життя: відбувається процес дихання, риба рухається, тощо. На відео зафіксовано зважування риби. Однак, під час відеозапису дізнавачем було зазначено, що риба та вилучене знаряддя лову і відро будуть упаковані до спец пакетів. При цьому процес пакування на відеозапис не зафіксовано.

Як повідомив у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 та свідок у справі ОСОБА_10 , який брав участь у огляді місця події як представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області після зважування та опису риби її було випущено у річку.

Відповідно до матеріалів справи, а саме розписки громадського інспектора Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській ОСОБА_10 від 13.04.2024, насадної дізнавачу ОСОБА_13 , ОСОБА_10 прийняв на відповідальне зберігання екземпляри риб, які були вилучені під час огляду місця події 12.04.2024 на березі фоси річки Унава, що неподалік пров. Папаніна у м. Фастів Київської області, а саме карась сріблястий в кількості 10 шт. масою 2 кг, бичок 1 шт - масою 70 г, плотва в кількості 8 штук масою 0,5 кг, рак 1 шт. Вказані екземпляри риб ОСОБА_10 зобов`язався зберігати до прийняття законного рішення у справі.

Відповідно до ухвали слідчого судді від 17.04.2024 накладено арешт, зокрема і на карася сріблястого в кількості 10 шт. масою 2 кг, бичка 1 шт - масою 70 г, плотву в кількості 8 штук масою 0,5 кг, рака 1 шт.

Відповідно до ухвали слідчого судді від 17.04.2024 надано дозвіл на знищення речових доказів, а саме: карася сріблястого в кількості 10 екземплярів, загальною масою 2 кг; плітки в кількості 8 екземплярів, загальною масою 0,5 кг; бичка в кількості 1 екземпляр загальною масою 70 г; рака в кількості 1 екземпляр загальною масою 0,5 кг.

Відповідно до акта здачі приймання робіт (надання послуг) №587 від 14.05.2024 Сквирською філією ДП «Укрветсанзавод» на замовлення ОСОБА_16 на підставі договору № СКВ/11/У/38621541 від 01.02.2024 було проведено утилізацію вилученої з обігу неякісної та небезпечної продукції, конфіскат (риба) у кількості 0, 004 т. у с. Пищики Сквирського району.

Вказаним актом здачі приймання робіт прокурор доводив те, що риба, яка була вилучена під час огляду місця події, а у подальшому упакована у спецпакет, була знищена.

Водночас, як видно зі змісту цього акта він не має відношення до вказаного кримінального провадження. Ані Сквирська філія ДП «Укрветсанзавод», ані ОСОБА_16 не є учасниками цього кримінального провадження, будь-які документи, які б свідчили про їх залучення для участі у справі відсутні. Крім того, в акті зазначено, що послугою є утилізація вилученої з обігу неякісної та небезпечної продукції конфіскату (риби) в кількості 0,004 т, що не є предметом кримінального провадження, що перебуває на розгляді у суді. Відповідно до матеріалів справи вилучена риба передана на зберігання свідку ОСОБА_10 , а з його показань та показань обвинуваченого ОСОБА_6 рибу було випущено в річку. Таким чином, суд вважає, що доводи прокурора про те, що вилучена під час огляду місця події риба була упакована та в подальшому знищена , не підтверджується встановленими під час розгляду справи даними.

Щодо показань свідка ОСОБА_12 про те, що риба була мертва і при ньому вона не була випущена у річку, то вказані показання свідка частково спростовуються даними відеозапису огляду місця події, що є додатком до протоколу огляду місця події від 12.04.2024, з якого видно, що більшість риби та рак були живими а пакування риби зафіксовано не було. А твердження свідка, який є працівником поліції, про те, що рибу було упаковано і при ньому її у річку не випускали, слід сприймати в даному випадку як такі, що надані зацікавленою особою.

У зв`язку з цим, суд дійшов висновку, що під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_6 здійснював вилов риби для власних потреб у заборонений період - у період нересту та забороненим знаряддям, що характеризує його дії як незаконний рибний добувний промисел.

Водночас, враховуючи кількість виловленої ним риби, її вартість відповідно до встановлених такс, а також граничні величини розміру збитків, завданих внаслідок незаконного добування водних біоресурсів, зазначених у листі Інституту рибного господарства від 17.04.2024 № 300-04/24, які дорівнюють 4129 н.м.д.г., відсутність належних даних про спричинення шкоди, суд дійшов висновку, що під час розгляду справи стороною обвинувачення не доведено належними та допустимими доказами, що внаслідок незаконного рибного добувного промислу ОСОБА_6 було завдано істотної шкоди довкіллю.

Згідно з п.5 Постанови Пленуму ВСУ № 17 вирішуючи питання про те, чи є шкода істотною ( ч. 1 ст. 249 КК), суди повинні враховувати не тільки кількісні та вартісні критерії, а й інші обставини, що мають значення для вирішення цього питання.

Суд враховує положення абз.4 п.12 Постанови Пленуму ВСУ №17 від 10.12.2004, відповідно до якого на те, що шкода є істотною, можуть вказувати,

зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є

труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи

рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо. Якщо

внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за

наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або

ч. 4 ст. 85 КпАП

Однак, у даному випадку, враховуючи те, що за даними відеозапису огляду місця події видно, що більшість риби та рак були живі, з показань обвинуваченого ОСОБА_6 та свідка ОСОБА_10 рибу було випущено у воду, відсутності доказів пакування, опечатування та вилучення риби після огляду місця події та її знищення, відсутність встановленої шкоди довкіллю, суд вважає, що в даному випадку внаслідок незаконних дій ОСОБА_6 , незважаючи на здійснення вилову риби в період нересту, істотної шкоди довкіллю завдано не було.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_6 складу інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 2 КПК України одним із завдань кримінального провадження є повне та неупереджене розслідування.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 та 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Відповідно до ст. 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Підозра, обвинувачення не можуть ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з положеннями КПК України обвинувальний вирок може бути постановлений судом лише втому випадку, коли вина обвинуваченої особи доведена поза розумним сумнівом. Тобто, дотримуючись засади змагальності, та виконуючи, свій професійний обов`язок, передбачений ст. 92 КПК України, обвинувачення має довести перед судом за допомогою належних, допустимих та достовірних доказів, що існує єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити факти, встановлені в суді, а саме - винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, щодо якого їй пред`явлено обвинувачення.

Відповідно до ч. 1 ст. 373 КПК України виправдувальний вирок ухвалюється у разі, якщо не доведено, що: 1) вчинено кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується особа; 2) кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим; 3) в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення.

Під час розгляду даної справи стороною обвинувачення не було доведено поза розумним сумнівом та судом не було встановлено, що в діях ОСОБА_6 є склад інкримінованого йому кримінального правопорушення, тобто не доведено п. 3 ч. 1 ст. 373 КПК України, що є підставою для ухвалення виправдувального вироку.

Вирішуючи цивільний позов прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області, в інтересах держави в особі позивача Фастівської міської ради Київської області на суму 33 218 гривень 00 копійок , суд керується наступним.

Відповідно до ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до ч.3 ст. 129 КПК України у разі виправдання обвинуваченого за відсутності в його діях складу кримінального правопорушення або його непричетності до вчинення кримінального правопорушення, а також у випадках, передбачених частиною першою статті 326 цього Кодексу, суд залишає позов без розгляду.

За таких обставин заявлений цивільний позов до ОСОБА_6 слід залишити без розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України арешт майна, накладений ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.04.2024 на майно, а саме: пристрій для вилову риби типу «Павук», який складається з дерев`яного тримача довжиною 4 м, чотирьох дерев`яних дуг 2 м кожна, металевої хрестовини та сітки розміром 2х2 м з вічком 30 мм, які були виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця події - скасувати.

Відповідно до довідки про витрати на проведення експертизи під час досудового розслідування у кримінальному провадженні за висновком експертизи: № СЕ-19/111-24/23481-ФХЕД від 24.04.2024 становить 6058 грн. 24 коп.

Відповідно до ст. 124 КПК України вказані судові витрати слід покласти на державу.

Питання речових доказів вирішити у відповідності до вимог ст. 100 КПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 100, 128, 129, 174, 349, 369-371, 373, 374, 376, ч. 15 ст. 615 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

ОСОБА_6 визнати невинуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та виправдати його на підставі п. 3 ч.1 ст.373 КПК України у зв`язку з відсутністю в його діянні складу кримінального правопорушення.

Цивільний позов прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області, в інтересах держави в особі Фастівської міської ради Київської області до ОСОБА_6 - залишити без розгляду.

Арешт майна, накладений ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 13.04.2024- скасувати.

Процесуальні витрати за проведення експертизи в сумі - 6058 (шість тисяч п`ятдесят вісім) грн. 24 копійки віднести на рахунок держави.

Речові докази після набрання вироком законної сили, а саме:

-пристрій вилову риби типу «Павук», який складається з дерев`яного тримача довжиною 4 м, чотирьох дерев`яних дуг 2 м кожна, металевої хрестовини та сітки розміром 2х2 м з вічком 30 мм, який передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Фастівського РУП ГУ НП в Київській області -конфіскувати у власність держави;

-пластикове відро білого кольору об`ємом 10 л, яке передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Фастівського РУП ГУ НП в Київській області - повернути власнику.

Вирок може бути оскаржений до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а обвинуваченим - з моменту отримання копії.

Вирок, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Обвинуваченому та прокурору копія вироку вручається негайно після його проголошення.

Суддя ОСОБА_1