У Х В А Л А

26 грудня 2025 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Тула російської федерації, громадянина України, освіта неповна вища, працює директором ТОВ «Біла Вежа Буд», одружений, має на утриманні неповнолітню дочку 2015 року народження, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 Кримінального кодексу України,

у кримінальному провадженні № 0000334, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.08.2024,

ВСТАНОВИЛА:

1. До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 .

1.1. В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 02.04.2018 на підставі протоколу №1 загальних зборів засновників товариства з обмеженою відповідальністю «Біла Вежа Буд» (далі за текстом ТОВ «Біла Вежа Буд») за участі ОСОБА_5 , якому належить 100 % голосів на цих зборах вирішено:

- для здійснення підприємницької діяльності та отримання прибутку заснувати ТОВ «Біла Вежа Буд»;

- визначити місцезнаходженням ТОВ «Біла Вежа Буд»: 09106, Україна, Київська область, місто Біла Церква, вулиця Вернадського. будинок 10 квартира 187;

- призначити на посаду директора ТОВ «Біла Вежа Буд» ОСОБА_5 з 10 квітня 2018 року;

- затвердити та сформувати статутний капітал ТОВ «Біла Вежа Буд» в сумі 20 000,00 грн. (Двадцять тисяч гривень, 00 копійок). Засновнику, ОСОБА_5 належить частка Статутного капіталу товариства у сумі 20 000,00 грн. (Двадцять тисяч гривень, 00 копійок), що становить 100 % розміру статутного капіталу;

- затвердити Статут ТОВ «Біла Вежа Буд».

1.1.1. У відповідності до Статуту вищевказаного Товариства, його основними напрямками діяльності є, зокрема: виробництво та реалізація товарів народного споживання; організація будівництва будівель; діяльність у сфері архітектури; консультування у галузі архітектури з питань проектування будівель, у тому числі складання робочих креслень, ландшафтна архітектура; розроблення будівельних проектів для власного користування; розроблення проектів з будівництва житлових і нежитлових будівель за допомогою об?єднання фінансових, технічних та фізичних засобів для реалізації проекту з метою подальшого продажу; будівництво житлових і нежитлових будівель; виконання будівельних, ремонтних та оздоблювальних робіт; монтаж (чи збирання) та установлення збірних конструкцій на ділянках; реконструкцію, реставрацію та ремонт житлових і нежитлових будівель; будівельно - монтажні роботи; роботи із завершення будівництва; прибирання нових будівель після завершення будівництва: завершальні та оздоблювальні роботи по завершенню будівництва; купівля та продаж рухомого та нерухомого майна та інші відчуження.

1.1.2. В подальшому, 27.05.2020 Товариством з обмеженою відповідальністю виробничо-підприємницька фірма "Біла Вежа" (далі за текстом ТОВ ВПФ «Біла Вежа»), керівником якої є ОСОБА_5 , із залученням генерального підрядника ТОВ «Біла Вежа Буд», розпочато будівництво об`єкта «Нове будівництво та обслуговування об`єктів туристичної інфраструктури в адміністративних межах Шкарівської сільської ради Білоцерківського району Київської області» на земельній ділянці із кадастровим номером :02:021:0391, площею 2.8529 га із цільовим призначенням «07.01 Для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення», за наслідком чого 16.08.2023 в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта (будівля загальною площею 2919 кв. м., код ДКБС «1212.3 Центри та будинки відпочинку»).

1.1.3. Разом з тим, між ТОВ ВПФ «Біла Вежа» в особі директора ОСОБА_5 (Замовник), ТОВ «Біла Вежа Буд» в особі директора ОСОБА_6 (Генпідрядник) та ОСОБА_7 (Інвестор) укладено Договір №150720 на будівництво та фінансування будинку з апартаментами від 15.07.2020.

1.1.4. Відповідно до п. 1.2 вищевказаного Договору, Генпідрядник зобов?язується отримати за рахунок Замовника експертизу та дозвіл на початок виконання будівельних робіт Об?єкта, на свій ризик та за власний рахунок, виконати увесь комплекс робіг по будівництву об?єкту будівництва: будинку з апартаментами на земельній ділянці за кадастровим номером :02:021:0391, за адресою: Україна, Київська область, Білоцерківський район, Білоцерківська територіальна громада, м. Біла Церква, вул. Таращанська, буд. 186. Ввести об?єкт в експлуатацію та передати Інвестору нежитлове приміщення (апартаменти), які визначені Сторонами в Додатку №1 до Договору.

1.1.5. Пунктом 1.1 Додатку №1 до Договору передбачено місцезнаходження Об?єкту будівництва (апартаментів): Україна, Київська область, Білоцерківський район, Білоцерківська територіальна громада, м. Біла Церква, вул. Таращанська, буд. 186, ап. № 18.

1.1.6. Наказом відділу містобудування, архітектури та інфраструктури Білоцерківської РДА №19-03/02 від 07.06.2024, новозбудованому об`єкту туристичної інфраструктури загальною площею 2919 кв.м. на земельній ділянці із кадастровим номером :02:021:0391, присвоєно адресу: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Таращанська, буд. №186.

1.1.7. Надалі, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 02.11.2022, та невстановленому місці, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив, з метою особистого незаконного збагачення, вирішив незаконно заволодіти чужим майном шляхом обману, а саме під виглядом укладання цивільно-правової угоди заволодіти готівковими коштами потерпілої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

1.1.8. Так, 02.11.2022 в приміщенні, розташованому за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Таращанська, буд. 191А, між ТОВ «Біла Вежа Буд» в особі засновника ОСОБА_5 (Компанія) та ОСОБА_8 (Інвестор) укладено Договір про спільну діяльність №100998 із зазначенням дати договору «02 липня 2022 р.».

1.1.9. Згідно пункту 1.2 вказаного Договору Компанія зобов?язується на свій ризик, за кошти Інвестора, виконати увесь комплекс робіт по будівництву об?єкту нерухомості: багатоповерхового житлового будинку на земельній ділянці за кадастровим номером :02:021:0391, :01:021:0392 за адресою: Україна, Київська область, Білоцерківський район, село Шкарівка, вулиця Набережна. Ввести об?єкт в експлуатацію та передати Інвестору житлове приміщення (квартиру), які визначені Сторонами в Додатку №1 до Договору (надалі - Об?єкт нерухомості). Пунктом 1.1 Додатку №1 до Договору передбачено місцезнаходження об?єкту нерухомості: АДРЕСА_3 .

1.1.10. Цього ж дня, перебуваючи за вищевказаною адресою, ОСОБА_5 діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, шляхом обману, достовірно розуміючи, що за вказаний об`єкт нерухомості внесено кошти іншим інвестором, у зв`язку із чим ТОВ «Біла Вежа Буд» не зможе виконати свої зобов`язання перед ОСОБА_8 , отримав від останньої грошові кошти в сумі 400 000 гривень, про що власноруч підписав та видав квитанцію про отримання коштів.

1.1.11. Також 18.01.2023 ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні, розташованому за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Таращанська, буд. 191А, продовжуючи свій єдиний злочинний намір, спрямований на заволодіння чужим майном, шляхом обману, отримав від ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 960 000 гривень, про що власноруч підписав та видав квитанцію про отримання коштів.

1.1.12. Надалі, 23.10.2023 ОСОБА_5 , перебуваючи за вищевказаною адресою, з метою завершення свого єдиного злочинного наміру, отримав від ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 333 000 гривень, про що власноруч підписав та видав квитанцію про отримання коштів.

1.1.13. Внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 потерпілій ОСОБА_8 спричинено майнову шкоду у розмірі 1 963 000 грн (один мільйон дев`ятсот шістдесят три тисячі), що в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

1.4. Ґрунтуючись на цих обставинах, прокурор зазначає про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

1.5. Прокурор у клопотанні вказує про наявність обґрунтованої підозри, що підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, подальшу необхідність дії запобіжного заходу, що обґрунтовується ризиками кримінального провадження. Прокурор стверджує, що встановлені досудовим розслідуванням ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились, а тому на даний час продовжує існувати обґрунтована потреба у продовженні строку дії запобіжного заходу. Вказує на ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків та потерпілих, вчинення іншого кримінального правопорушення.

1.7. Посилаючись на вказані обставини, прокурор просить продовжити строк запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування до 29.01.2026.

2. В судовому засіданні учасники висловили такі позиції

2.1. Прокурор підтримала доводи, викладені у клопотанні, та просила продовжити підозрюваному ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в межах строків досудового розслідування, вважаючи, що потреба у його застосуванні продовжує існувати. Повідомила, що строк досудового розслідування продовжений у встановленому законом порядку, а також надала обґрунтування неможливості проведення всіх необхідних дій до закінчення дії попередньої ухвали.

2.2. Захисник проти клопотання заперечував. Зауважив, що підозра є необґрунтованою оскільки в її основу покладені цивільно-правові відносини, що склалися між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 . Вказаний будинок був збудований, однак мали місце розбіжності в нумерації квартир, через що виникли непорозуміння. Крім того зауважив, що підозрюваний не порушував умов застосованого до нього запобіжного заходу, однак це повністю паралізувало роботу підприємства та унеможливила провести розрахунки з деякими інвесторами, зокрема ОСОБА_8 . Відтак просив змінити застосований запобіжний захід на більш м`який.

2.3. Підозрюваний підтримав позицію свого захисника. Зауважив, що не порушував свої процесуальні обов`язки, а цілодобовий домашній арешт фактично унеможливлює виконання ним своїх зобов`язань перед іншими інвесторами.

3. Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.1. Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000334 розпочате 22.08.2024.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_5 про її отримання 29.10.2025.

3.1.2 Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.10.2025 відносно підозрюваного ОСОБА_5 , обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 28.12.2025 з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

3.2. Згідно із ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

3.3. Одночасно, виходячи із положень ст. 194 КПК України, обов`язки покладаються на підозрюваного у випадку, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри, ризиків кримінального провадження та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу. Такі обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

3.4. З огляду на приписи ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання особи під домашнім арештом згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу, однак з урахуванням додаткових відомостей і спливу строку досудового розслідування.

3.5. Загальні підстави і порядок застосування запобіжного заходу визначені у ст. 194 КПК України, конструкція якої передбачає чотири рівня дослідження слідчим суддею обставин (фактів):

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

4) врахування спливу строку досудового розслідування.

3.6. Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

3.6.1 В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, а саме вчинення заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайства), вчинене в особливо великих розмірах.

3.6.2. Як вбачається зі змісту клопотання та підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000334 здійснюється зокрема за фактом заволодіння грошовими коштами ОСОБА_8 в сумі 1 963 000,00 грн, вчинене шляхом зловживання довірою останньої.

3.6.3. Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність в діях ОСОБА_5 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України. Для визначення події кримінального правопорушення та причетності до неї підозрюваного слідчим суддею досліджені відомості, надані сторонами, зокрема:

- протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 від 04.09.2024, яка пояснила, що між нею та ТОВ «Біла Вежа Буд» в особі ОСОБА_5 укладено договір про спільну діяльність, на виконання якого остання передала грошові кошти, однак ОСОБА_5 умов вказаного договору виконано не було, квартира, на яку претендувала потерпіла, належить іншій особі;

- договір про спільну діяльність №100998 від 02.07.2022, що укладений між ТОВ «Біла Вежа Буд» в особі ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , Додаток №1 «Інформація щодо об`єкту нерухомості» до договору про спільну діяльність №100998, Додаток №2 «Графік фінансування будівництва» до договору про спільну діяльність №100998, Додаток №3 «Перелік робіт» до договору про спільну діяльність №100998, квитанція від 02.11.2022 про сплату 400 000 грн., квитанція від 23.10.2023 про сплату 333 000 грн., квитанція від 18.01.2023 про сплату 960 000 грн.;

- висновок експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи від 20.06.2025 №СЕ-19/111-25/35701-ПЧ, відповідно до якого підписи у документах: Договір про спільну діяльність №100998 від 02.07.2022, Додаток №1 «Інформація щодо об`єкту нерухомості» до договору про спільну діяльність №100998, Додаток №2 «Графік фінансування будівництва» до договору про спільну діяльність №100998, Додаток №3 «Перелік робіт» до договору про спільну діяльність №100998, квитанція від 02.11.2022 про сплату 400 000 грн., квитанція від 23.10.2023 про сплату 333 000 грн., квитанція від 18.01.2023 про сплату 960 000 грн., - виконані ОСОБА_5 ;

- відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відповідно до яких, право приватної власності на приміщення АДРЕСА_4 , зареєстровано за ОСОБА_7 на підставі інвестиційного договору № 150720 від 15.07.2020.

3.7. Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.

3.7.1. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин цього клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування (продовження) запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри. Повідомлена ОСОБА_5 підозра є обґрунтованою, вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. При чому під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор у своєму клопотанні.

3.7.2. Необхідно зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом обґрунтованої підозри) для застосування щодо неї запобіжного заходу.

3.8. Щодо ризиків кримінального провадження, то прокурор зазначає про ризик переховування та ризик незаконного впливу на свідків.

3.9.1. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Щодо ризиків у цьому кримінальному провадженні, то вони заслуговують на увагу.

3.9.2. На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду,

- незаконного впливу на свідків та потерпілого;

- вчинення іншого кримінального правопорушення.

3.9.3. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до особливо тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. Отже, очікування можливого вироку, що передбачає реальний термін ув`язнення, може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , однак у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є наявні соціальні зв`язки, постійне місце роботи та місце проживання. Водночас слідчим суддею враховується значна шкода, що була заподіяна кримінальним правопорушенням і надходження коштів, що надавались у якості інвестицій в готівковій формі.

Відтак надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

3.9.3. Також достатньо обґрунтованим є ризик незаконного впливу на свідків та потерпілу. Показання потерпілої та свідків, на які посилається сторона обвинувачення, мають значення для цього кримінального провадження. Зокрема потерпіла та свідки може надати показання щодо безпосередніх обставин вчинення кримінального правопорушення.

Також слідчим суддею враховується, що після повідомлення ОСОБА_5 про підозру до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено ще вісім епізодів щодо можливого незаконного заволодіння підозрюваним грошовими коштами інших осіб у той самий спосіб (шляхом залучення інвесторів для будівництва). Така кількість нововиявлених епізодів свідчить про значну кількість потенційних потерпілих та свідків у провадженні. За цих обставин існує обґрунтований ризик того, що підозрюваний, усвідомлюючи обсяг викритої діяльності, може вжити заходів до впливу на інших свідків чи потерпілих з метою переконання їх змінити або спотворити показання, уникнути їх явки до органу досудового розслідування, що у свою чергу може істотно перешкодити досудовому розслідуванню.

При цьому ризик незаконного впливу на інших осіб об`єктивізується також з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких умов слідчий суддя доходить висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків та потерпілого, оскільки, не будучи обмеженим у вільному доступі до інших осіб, підозрюваний може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

3.10. Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя зважає, що ОСОБА_5 з 13.01.2023 є обвинуваченим у іншому кримінальному провадженні №0000295 за ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 201-2 КК України, що наразі перебуває на розгляді в суді. Така обставина свідчить про його ймовірну схильність до вчинення корисливих злочинів. Враховуючи продовження аналогічної діяльності, існує високий ризик того, що, при незастосуванні запобіжного заходу, підозрюваний може знову вдатися до вчинення аналогічних дій з метою незаконного збагачення. Така поведінка вказує на відсутність належного правосвідомого ставлення до наслідків вчинених правопорушень та зневагу до кримінально-правових заборон.

3.11. Наявність обґрунтованої підозри у сукупності з ризиками кримінального провадження, які продовжують існувати до цього часу, дає слідчому судді процесуальну можливість продовжити строк домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 .

3.11. Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу

Встановлені під час судового засідання обставини у свої сукупності та взаємозв`язку формують у слідчого судді переконання, що запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам неможливо без застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 176 КПК України закріплена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

В цьому кримінальному провадженні на даному етапі слідчий суддя не вбачає за можливе запобігти ризикам кримінального провадження із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, адже цей захід пов`язаний з вільним пересуванням підозрюваного, що не забезпечить нівелювання ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Водночас, вирішуючи питання про задоволення клопотання прокурора, слідчий суддя також виходить із того, що на сьогоднішній день строк домашнього арешту та дії обов`язків становить менше двох місяців. Таким чином, він не є надмірними для нормального життя підозрюваного і відсутні підстави враховувати сплив строку досудового розслідування в контексті зміни запобіжного заходу та/або зменшення кількості обов`язків, оскільки станом на сьогоднішній день вони виступають належним балансостворюючим фактором захисту прав і інтересів підозрюваного і суспільних інтересів у здійсненні оперативного і об`єктивного досудового розслідування.

Щодо посилання підозрюваного на ускладнення у виконанні своїх робочих функцій, слідчий суддя зазначає, що за сучасних умов розвитку цифрових технологій, зокрема у сфері управління та комунікацій, підозрюваний як керівник має усі можливості для ефективного здійснення своїх повсякденних посадових обов`язків дистанційно. Він може проводити онлайн-наради, брати участь у переговорах через відеозв`язок, підписувати внутрішні та зовнішні документи за допомогою кваліфікованого електронного підпису (КЕП), а також реалізовувати інші управлінські функції без фізичної присутності в офісі. Крім того, чинне кримінальне процесуальне законодавство передбачає можливість звернення до слідчого або прокурора з клопотанням про тимчасовий дозвіл на вчинення конкретних дій, якщо такі дії дійсно є важливими або невідкладними. Тобто, застосування запобіжного заходу не створює абсолютної заборони на професійну діяльність, а лише передбачає контроль за її межами в інтересах забезпечення цілей кримінального провадження.

3.12. Частина 6 ст. 181 КПК України передбачає, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. А у відповідності до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. Разом з тим, відповідно до приписів п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Тому строк домашнього арешту та дії покладених на нього обов`язків встановлюється слідчим суддею в межах строку досудового розслідування - до 29.01.2026.

4.1. Наявність обґрунтованої підозри у сукупності з ризиками кримінального провадження та потребами досудового розслідування дає слідчому судді можливість продовжити строк дії запобіжного заходу. Зважаючи на те, що строк досудового розслідування кримінального провадження № 0000334 на сьогодні встановлений до 29.01.2026 (згідно з постановою керівника Білоцерківської окружної прокуратури від 25.12.2025), продовження строку домашнього арешту в межах строку досудового розслідування не перевищує термін в два місяці, тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

4.2. Окремо слід зауважити, що на підставі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 176-178, 181, 193-196, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

1.Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту задовольнити.

2.Продовжити до 29 січня 2026 року включно підозрюваному ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, застосованого згідно з ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.10.2025, заборонивши йому залишати місце проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прослідування до укриття (захисних споруд цивільного захисту) під час оголошення повітряної тривоги.

3.Продовжити до 29.01.2026 (включно) строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , а саме:

- не відлучатися із Білоцерківського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- уникати спілкування із свідками обвинувачення: ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 ; потерпілою ОСОБА_8 , експертом ОСОБА_27 , а також з особами, які брали участь в якості понятих у цьому ж кримінальному провадженні: ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

4.Ухвала суду щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

5.Контроль за виконанням ухвали в частині продовження строку дії запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

6.На ухвалу суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

7.Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

8.Повний текст ухвали оголошений 29.12.2025.

Слідчий суддяОСОБА_32