Справа №:755/1283/26
Провадження №: 1-кс/755/300/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" січня 2026 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_4 ,

підозрюваного : ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, із вищою освітою, розлученого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, в кримінальному проводженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000214 від 27 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернулася до суду з клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000214 від 27 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК, яке погоджено прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Клопотання мотивоване тим, що 27.01.2026 року, приблизно о 01 год.00 хв., точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 разом рідним братом ОСОБА_7 відпочивали та вживали алкогольні напої.

В цей час між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, відбувся словесний конфлікт, в ході якої на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер та наслідки своїх дій у вигляді можливості спричинення тяжких тілесних ушкоджень потерпілому і бажаючи настання таких наслідків, взяв в руку наявний у квартирі ніж, яким заподіяв один удар в область живота ОСОБА_7 , спричинивши останньому тяжкі тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення живота.

Потерпілого ОСОБА_7 з отриманими тілесними ушкодженнями було доставлено до КПН «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» та поміщено на стаціонарне лікування.

Згідно довідки № 707 від 27.01.2026 року КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги», у ОСОБА_7 зафіксовано колото-різане поранення живота з пересіченням прямого м`язу живота, поранення великого сальника та брижейки апендикулярного відростку. Гемиперитоніум.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він своїми умисними діями вчинив умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України.

27.01.2026 року ОСОБА_5 затримано на підставі ст. 208 КПК України.

28.01.2026 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортами від 27.01.2026 року, довідкою № 707 від 27.01.2026 року з КНП «КМКЛ ШМД», протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 28.01.2026 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 28.01.2026 року, протоколом допиту ОСОБА_9 від 27.01.2026 року, протоколом впізнання від 28.01.2026 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 28.01.2026 року, протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_1 від 27.01.2026 року, речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

Беручи до уваги те, що на даний час існують ризики, а саме: за п. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним із санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки останньому інкримінується вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, за п. 2 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може спотворити сліди злочину на місці події, оскільки місцем його мешкання є житло, в якому скоєно кримінальне правопорушення, п. 3 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, буде незаконно впливати на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні, з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні, за п. 4 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій з метою затягування часу проведення досудового розслідування, за п. 5 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може вчинити інше кримінальне правопорушення.

В свою чергу, інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.

Так, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження та своєчасне припинення вчинення незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, продовження протиправної діяльності.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177, ст. 178 КПК України, такі як: п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України, провина підозрюваного у вчиненні злочину доводиться вагомими доказами (перелічені вище); п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється підозрюваний, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років позбавлення волі; п. 3 ч. 1 ст. 178 КПК України, вік та стан здоров`я підозрюваного (не є неповнолітньою чи особою похилого віку, стан здоров`я дозволяє перебувати в умовах слідчого ізолятору); п. 7 ч. ст. 178 КПК України, майновий стан; п. 10 ч. 1 ст. 178 КПК України, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, п. 12 ч. 1 ст. 178 КПК України ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює обвинувачений. Зазначені вище факти свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам і застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного.

Все вищезазначене дає достатні підстави вважати, що підозрюваний при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, у подальшому може переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на свідків та інших учасників у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Окрім того, тяжкість покарання є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду при обранні запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, менш суворі запобіжні заходи будуть не достатніми для забезпечення належної кримінально-процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 та запобігання зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити, оскільки ризики передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики наведені прокурором є необґрунтованими, містять лише формальний характер, просив застосувати запобіжний захід більш м`який, який не пов`язаний з позбавлення волі.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника, заначив, що він не вчиняв злочин, повідомив, що у той день до нього прийшов брат який вже тримався за бік, попросив не викликати швидку допомогу, оскільки відразу приїдуть працівники поліції та співробітники ТЦК, однак згодом попрохав сусідів викликати швидку допомогу.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом 27 січня 2026 року внесені відомості про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000214.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

27 січня 2026 року о 12 год 30 хв - ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

28 січня 2026 року - ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань ст. 2 КПК України.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: протоколом допиту потерпілого від 28.01.2026 року, рапортом працівника поліції, протоколом допиту підозрюваного від 27 січня 2026 року, протоколом особистого обшуку особи, затриманої в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України, протоколами допиту свідків від 27.01.2026 року, постановою про визнання речових доказів та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 27.01.2026 року, протоколом проведення обшуку від 27.01.2026 року, протоколами допиту свідка від 28.01.2026 року, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 28.01.2026 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваному злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він офіційно не працює, раніше не судимий.

Вказані вище обставини, а також суспільна небезпечність злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що з боку підозрюваного існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, можливість впливати на потерпілого чи свідків у кримінальному провадженні, можливість знищити, сховати або спотворити будь-який доказ чи документ та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Підстав для обрання відносно підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, слідчий суддя не вбачає.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність слідчим і прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не вбачає підстав визначати розмір застави підозрюваному, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 183 КК України останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке пов`язано із застосуванням насильства.

Керуючись, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , обчислюється з моменту його фактичного затримання - з 12 годин 30 хвилин 27 січня 2026 року.

Суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не вбачає підстав визначати розмір застави підозрюваному, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 183 КК України останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке пов`язано із застосуванням насильства.

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, захиснику та направити начальнику Державної установи «Київського слідчого ізолятора» Міністерства юстиції України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: