Справа № 991/9452/25
Провадження 1-во/991/130/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08.10.2025 у справі № 991/9452/25 (провадження 1-кс/991/9535/25) про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

08.10.2025 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) розглянуто клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 ( ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000465 від 11.09.2024.

08.12.2025 слідчому судді надійшла заява детектива НАБУ ОСОБА_3 , який входить до складу групи детективів, що здійснюють кримінальне провадження № 0000465 від 11.09.2024, про виправлення описки в ухвалі слідчого судді ВАКС від 08.10.2025 у справі № 991/9452/25 (провадження 1-кс/991/9535/25), яка полягає у некоректному зазначенні за текстом ухвали номеру частини статті 369 КК України, а саме замість належної ч. 4 ст. 369 КК України, помилково зазначено ч. 3. ст. 369 КК України.

Вказана заява призначена до розгляду на 26.12.2025.

У судовому засіданні детектив ОСОБА_3 повністю підтримав свою заяву та просив слідчого суддю її задовольнити.

Не погоджуючись із поданою заявою, захисник ОСОБА_4 заперечив проти її задоволення, посилаючись на те, що заява детектива НАБУ про виправлення описок в ухвалі слідчого судді є намагання детектива змінити мотиви прийнятого судового рішення та змусити суд виправити оприски: допущені не судом; не з вини суду; які не мають істотного характеру; які не містяться у резолютивній частині судового рішення; які не ускладнюють виконання рішення по справі № 991/9452/25. За наведеного захисник просить слідчого суддю відмовити у задоволенні цієї заяви.

Окремо сторона захисту просить суд звернути увагу, що в задоволенні заяви детектива має бути також відмовлено з метою спонукання сторони обвинувачення до належного виконання службових обов?язків.

Так, на переконання захисника, заява детектива НАБУ є черговим прикладом несумлінного ставлення сторони обвинувачення до своїх службових обов?язків, що системно призводить до істотної шкоди. Системно закриваючи очі та виправляючи помилки детективів НАБУ, суд фактично наносить шкоду професійному розвитку останніх, що призводить до несумлінного ставлення останніх до своїх службових обов?язків та істотних наслідків від дій останніх, свідченням чого є клопотання про повернення обвинувального акту по справі № 991/10075/25, у пов?язаному кримінальному провадженні, копії якого додані захисником до справи.

Заслухавши доводи учасників процесу та розглянувши питання про виправлення описки, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Встановлено, що дійсно кримінально-правова кваліфікація вчинених ОСОБА_5 кримінальних правопорушень зазначена в третьому абзаці вступної частини, у другому абзаці описової частини та на зворотному боці 9 аркушу у другому абзаці ухвали слідчого судді ВАКС від 08.10.2025 у справі № 991/9452/25 (провадження 1-кс/991/9535/25) за ч. 1 ст. 255 (в редакції до внесення змін Законом 671-IX від 04.06.2020), ч. 4 ст. 27, ч. 2 cт. 364, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 369 КК України.

Перевіривши наявні в матеріалах судового провадження у справі № 991/9452/25 (провадження 1-кс/991/9535/25) додані до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000465 від 11.09.2024, слідчий суддя виявив розбіжності, які містилися у кримінально-правовій кваліфікації вчинених ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, а саме у зазначенні частини кримінального правопорушення за ст. 369 КК України.

Так переважно у самому клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та у процесуальних документах НАБУ та САП зазначено серед інших кримінальних правопорушень ч. 3 ст. 369 КК України, натомість витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - далі ЄРДР) та повідомлення про підозру ОСОБА_5 містить посилання на ч. 4 ст. 369 КК України.

Отже, зважаючи на те, що одне із кримінальних правопорушень внесене до ЄРДР саме за ч. 4 ст. 369 КК України, повідомлення про підозру ОСОБА_5 також пред`явлено, у тому числі, й за ч. 4 ст. 369 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що належною кримінально-правовою кваліфікацією вчинених ОСОБА_5 кримінальних правопорушень серед іншого є частина 4 статті 369 КК України.

Власне саме з метою виправлення вказаної описки детектив НАБУ і звернувся до слідчого судді з цією заявою задля приведення кримінально-правової кваліфікації до її відповідності.

При цьому сторона захисту не погоджується із заявленими вимогами детектива, наполягаючи, що допущені помилки сторони обвинувачення не є описками.

Слідчий суддя зауважує, що опискою є зроблена судом механічна (мамовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат і строків. Виправлення описки не може змінювати зміст судового рішення. Дана позиція узгоджується з практикою Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, висловленою зокрема в постановах від 21.10.2021 у справі № 402/555/18 та від 28.10.2021 у справі № 296/6496/19, ухвалах від 07.02.2019 у справі № 389/3052/15-к, від 06.10.2020 у справі № 296/7150/20, від 18.07.2022 у справі № 199/6540/18, від 26.10.2023 у справі № 711/8990/2012, ухвалі Великої палати Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 908/3512/19 та від 23.03.2023 у провадженні № 11-1010can18.

Виправлення описки чи очевидної арифметичної помилки є правом, а не обов?язком суду та допускається, якщо описка чи помилка має істотний характер, призводить до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення, спотворює його текст чи може призвести до труднощів або унеможливить його виконання, при цьому не зачіпається суть судового рішення (ухвала Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 15.09.2022 у справі № 515/2820/14-к).

Можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною, проте допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв?язку з нововиявленими обставинами.

Такої ж правової позиції дотримується і Апеляційна палата ВАКС в ухвалі від 25.04.2024 у справі № 991/1669/24 (провадження № 11-сс/991/301/24).

Поряд з цим, вартим уваги є й те, що кримінальні правопорушення як за частиною третьою, так і за частиною четвертою ст. 369 КК України у відповідності до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів. Тож, зважаючи на викладене, слідчий суддя дійшов переконання, що зазначена описка (помилка) суттєво не впливає на зміст прийнятої слідчим суддею ВАКС ухвали від 08.10.2025 у справі № 991/9452/25 (провадження № 1-кс/991/9535/25) про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Тобто, хоч за частиною третьою, хоч за частиною четвертою ст. 369 КК України слідчий суддя все одно постановив би аналогічне судове рішення, яке полягало б в обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на сукупність зібраних матеріалів досудового розслідування, наявних у матеріалах судової справи № 991/9452/25.

Допущена описка є технічною та будь-яким чином не впливає на суть прийнятого рішення.

Крім того, слідчий суддя не може залишити поза увагою вимоги захисника щодо необхідності відмовити у цій заяві детектива про виправлення описки з метою спонукання сторони обвинувачення до належного виконання службових обов?язків, оскільки несумлінне їх виконання системно призводить до істотної шкоди.

Межі компетенції сторони обвинувачення визначені КПК України, який надає детективам НАБУ виключну дискрецію у здійснення ними досудового розслідування кримінальних правопорушень за процесуального керівництва САП.

В силу приписів ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, до яких за змістом п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Водночас, положення КПК України не наділяють слідчого суддю повноваженнями втручатись у діяльність слідчого/прокурора і впливати на виконання ними службових обов`язків щодо сумлінного здійснення досудового розслідування.

Так само для втручання у вказану дискрецію не може бути використаний механізм розгляду клопотання сторони захисту про відмову в задоволенні заяви про виправлення описки кримінально-правової кваліфікації з метою лише спонукання детективів НАБУ до належного виконання службових обов?язків, оскільки він також не передбачає можливості слідчого судді оцінювати ризики та наслідки розкриття таємниці досудового розслідування для його подальшого проведення (з урахування тактики і методики розслідування певних категорій злочинів, його планування, тощо) чи безпеки учасників кримінального провадження.

Тож, з урахуванням викладеного, слідчий суддя не уповноважений на втручання в дискрецію сторони обвинувачення щодо здійснення досудового розслідування кримінальних проваджень, оскільки таке втручання очевидно може підривати загальні засади кримінального провадження, визначені ст. 7 КПК України, до яких серед інших, зокрема, віднесені принципи змагальності та диспозитивності.

Таким чином, вказана описка підлягає виправленню.

Поряд з цим, слідчий суддя враховує позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 05.02.2020 у справі №362/2179/17.

Колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що виходячи з логічного, телеологічного та системного тлумачення положень ч. 3 ст. 379 КПК України ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідним характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень. Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення. Отже, оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення має здійснюватися в тому ж порядку, що і виправлене судове рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Положеннями ч.ч. 5, 6, ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Керуючись ст. 379 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву задовольнити.

Виправити описку, допущену у третьому абзаці вступної частини, у другому абзаці описової частини та на зворотному боці 9 аркушу у другому абзаці ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08.10.2025 у справі № 991/9452/25 (провадження 1-кс/991/9535/25), яка стосується кримінально-правової кваліфікації вчинених ОСОБА_5 кримінальних правопорушень та викласти її в належній редакції: «ч. 1 ст. 255 (в редакції до внесення змін Законом 671-IX від 04.06.2020), ч. 4 ст. 27, ч. 2 cт. 364, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч. 4 ст. 369 КК України».

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1