У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2026 року місто Київ

Cлідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 перебуває на розгляді клопотання слідчої СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0002471 від 17.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Під час розгляду клопотання захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , оскільки є сумніви, щодо неупередженості судді ОСОБА_5 , оскільки він не надав добу на ознайомлення з клопотанням захиснику.

Протоколом автоматичного розподілу справ між суддями, заява про відвід слідчого судді ОСОБА_5 надійшла на розгляд судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

В судовому засіданні захисник заяву підтримав з вищенаведених підстав.

Прокурор належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання у судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Захисник вказує, що слідчий суддя ОСОБА_5 підлягає відводу, оскільки він не надав добу на ознайомлення з клопотанням захиснику.

Проте, дані доводи слідчий суддя не приймає до уваги та вважає їх безпідставним, з огляду на наступне.

Статтею 75 КПК України, визначено, що слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Проте, всупереч вказаному, заявником не наведено будь - яких доводів, які б свідчили про наявність підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_5 в рамках клопотання №760/34963/25, які б узгоджувалися з приписами ст.75,76 КПК України, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що таких немає.

Разом з цим, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріали, також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді клопотання, а процесуальні рішення судді не можуть бути підставою для відводу судді, оскільки об`єктивними даними не підтверджуються і по суті ґрунтуються на незгоді захисника з процесуальними діями слідчого судді.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, слідчий суддя вважає, що захисником на даній стадії, в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення ним об`єктивного судового рішення, та, як наслідок, встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст.75,76,80,81,309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду клопотання старшої слідчої СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0002471 від 17.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1