Номер провадження 1-кп/754/256/26
Справа № 754/7513/23
У Х В А Л А

Іменем України

26 січня 2026 року

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві у кримінальному провадженні №0000662 від 20 квітня 2023 року відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України,

за участю сторони обвинувачення - прокурора ОСОБА_4 ,

сторони захисту - обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,

клопотання сторони захисту про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Деснянського районного суду м. Києва на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження № 00000662 від 20 квітня 2023 року відносно ОСОБА_3 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Захисником обвинуваченого - адвокатом ОСОБА_5 подано до суду клопотання про часткове скасування арешту, накладеного на наступне майно обвинуваченого:

- грошові кошти в сумі 214 800 грн., 3530 євро, 8491 доларів США;

- квартиру АДРЕСА_1 , приміщення АДРЕСА_2 .

Клопотання обґрунтовується тим, що вказане арештоване майно не є речовими доказами у кримінальному провадженні, арешт на нього накладався з метою забезпечення цивільного позову. При цьому, зазначає захисник, загальна вартість арештованого майна значно перебільшує ціну цивільного позову у розмірі 1 072 617 грн. 32 коп., тому пред`явлений цивільний позов прокурора може бути повністю забезпечений шляхом накладення арешту на квартири та на автомобіль.

Також захисник посилається на те, що обвинувачений є опікуном малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є особою з інвалідністю, та для реабілітації якого, підтримання належного фізіологічного, психологічного, спеціального освітнього стану необхідні грошові кошти, яких не вистачає родині, після вилучення їх під час обшуку. Крім того, 22 жовтня 2025 року унаслідок ракетного обстрілу м. Києва було пошкоджено квартиру АДРЕСА_3 , в якій проживає ОСОБА_3 з сім`єю, на відновлення якої потрібні грошові кошти.

Обвинувачений в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що судовий розгляд кримінального провадження триває, арешт на вказане у клопотанні майно накладався з метою забезпечення цивільного позову, а тому відсутні підстави для скасування арешту.

Суд, вислухавши доводи сторони захисту, думку прокурора, дослідивши клопотання захисника та додатки до нього, матеріали судового провадження, приходить до наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14 лютого 2023 року, з метою забезпечення відшкодування завданої у кримінальному провадженні шкоди, накладено арешт на майно ОСОБА_3 із забороною його відчуження, а саме на частини квартири АДРЕСА_3 , квартиру АДРЕСА_1 , приміщення АДРЕСА_2 , автомобіль «HYUNDAI SANTA FE», державний номерний знак НОМЕР_1 , з забороною їх відчуження.

Крім того, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20 лютого 2023 року накладено арешт на вилучені в ході проведеного обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 чорнові записи, документи, грошові кошти в сумі 214 800 грн., 3530 євро, 8491 доларів США.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні. У такому випадку арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

Сторона захисту у своєму клопотанні просить частково скасувати арешт накладений на майно обвинуваченого, а саме на квартиру та нежитлове приміщення, грошові кошти, вилучені в ході проведеного обшуку за місцем проживання обвинуваченого.

В судовому засіданні встановлено, що арешт на зазначене у клопотанні сторони захисту майно, накладався з метою забезпечення цивільного позову.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином в силу норм ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано, якщо особи, зазначені в ч. 1 ст. 174 КПК України доведуть, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно із ст. 1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ст.ст. 7, 16 КПК України загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судом встановлено, що у даному кримінальному провадженні прокурором пред`явлено до обвинуваченого цивільний позов про стягнення з останнього 1 072 617 грн. 32 коп. спричиненої державі кримінальними правопорушеннями шкоди.

Згідно з практикою ЄСПЛ, який, проаналізувавши питання пропорційності втручання в право на мирне володіння майном, дійшов висновку, що ст.1 Протоколу №1 до Конвенції передбачає втручання в право мирного володіння майном за умови існування розумного взаємозв`язку пропорційності між використаними засобами, якими обмежується право, та ціллю заради досягнення якої застосовуються такі засоби (п.203 рішення ЄСПЛ від 05.03.2019 у справі "Узан та інші проти Туреччини"/Uzan and others v. Turkey, заяви №19620/05, 41487/05, 17613/08, 19316/08).

Тобто, обмежити особу в праві мирно володіти майном можна не просто, коли існує необхідність здійснення такого втручання в її право з метою виконання завдань кримінального провадження, а виключно, якщо виконати завдання кримінального провадження в інший спосіб, аніж через застосування такого обмеження, за наявних обставин неможливо.

Виходячи із вимог ч.2 ст.132 та ч.2 ст.173 КПК України наслідки арешту для осіб, чиї права обмежуються, повинні бути розумними та співрозмірними із завданнями кримінального провадження.

В даному випадку, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, вже досягнуту мету арешту у даному кримінальному провадженні, співрозмірність розміру пред`явленого у кримінальному провадженні цивільного позову та кількості арештованого майна обвинуваченого, суд приходить до висновку, щодо можливості часткового задоволення клопотання та скасування арешту з грошових коштів у сумі 214 800 грн., оскільки подальше обмеження права власності обвинуваченого в цій частині є надмірним тягарем для останнього та не є заходом пропорційним визначеним цілям кримінального провадження, потреба у подальшому застосуванні цього заходу в цій частині відпала.

В іншій частині клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.170-174, 369-372, 376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання сторони захисту про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20 лютого 2023 року у справі № 757/4284/23-к, на грошові кошти в сумі 214 800 грн.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий -