Провадження № 1-кс/947/9241/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.06.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого детектива ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000001 від 06.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання прокурора, Підрозділом детективів Територіального управління Бюро економічної безпеки в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001 від 06.06.2024 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 366 КК України.

В рамках даного кримінального провадження, 13.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

З метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , детектив просить накласти арешт на майно підозрюваної з метою запобігання можливості його відчуження.

Прокурор та детектив у судове засідання не з`явилися, проте прокурором було скеровано заяву про розгляд вказаного клопотання за його відсутності, в якій він вказав, що клопотання про арешт підтримує у повному обсязі.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. ч. 1, 6 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Детектив обґрунтовує клопотання про арешт майна необхідністю відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч.6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Так, аналізом матеріалів, долучених до клопотання, слідчим суддею встановлено відсутність копії цивільного позову, при цьому детектив посилається на підставу накладення арешту як відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчиненого кримінального правопорушення.

Крім цього, слідчий суддя звертає увагу, що одночасно детектив у своєму клопотанні також наводить й положення п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, відповідно до якого арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання.

Відтак, слідчий суддя вважає, що детективом не було наведено конкретного обгрунтування в частині мети арешту, а останній лише поверхнево послався на положення ст. 170 КПК України, які загалом визначають поняття арешту майна. Таким чином, не зрозумілим для слідчого судді є з якою саме метою наразі необхідно накаласти арешт на майно підозрюваного.

Враховуючи викладене, оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя позбавлений можливості розглянути клопотання про накладення арешту з дотриманням усіх вимог законодавства, а тому приходить до переконання, що подане клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням відповідного процесуального строку, який є необхідним для зазначення у клопотанні, в цілях подальшого дотримання вимог законодавства при розгляді клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого детектива ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 повернути прокурору.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1