Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7035/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна

ОСОБА_4 та його адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження № 0000067, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.07.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням в межах кримінального провадження № 0000067 від 10.07.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, про арешт майна.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в соціальній мережі «Instagram» існує сторінка під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », на якій на постійній основі розміщується реклама, а саме: публікуються списки номерних знаків, які є в наявності, та пропонується продаж елітних державних номерних знаків за грошову винагороду.

Так, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомив, що його знайомий неодноразово здійснював замовлення елітних номерних знаків через сторінку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у соціальній мережі Instagram.

Придбання номерних знаків полягає в наступному: особа заходить на сторінку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », де залишає повідомлення з комбінацією цифр номерних знаків, які вона бажає отримати. Через деякий час особі приходить повідомлення, в якому вказано суму неправомірної вигоди, що коливається залежно від комбінації цифр. Після погодження суми приходить повідомлення, що за більш детальною інформацією потрібно звернутися в інтернет-месенджер телеграм до тегу « ІНФОРМАЦІЯ_3 », де обговорюються конкретна дата, час та дані конкретного співробітника територіального сервісного центру м. Києва, який оформить усі документи для отримання номерних знаків. Окрім того, потрібно надіслати дані особи та техпаспорт автомобіля, за яким будуть закріплені державні номерні знаки. Надалі в переписці надають реквізити банківської карти monobank НОМЕР_1 , на яку потрібно перерахувати грошові кошти.

У ході допиту ОСОБА_6 стало відомо, що 24 червня 2024 року останній зайшов на офіційну сторінку Головного сервісного центру MBC - «https://hsc.gov.ua» - з метою придбати номерні знаки НОМЕР_2 та 6666. Проте на сайті був відсутній жоден із зазначених номерів, після чого він надіслав повідомлення на сторінку «vehicles.exclusive». Через деякий час ОСОБА_6 отримав відповідь, у якій було зазначено: номер 0666 коштує 500 доларів США, а 6666 -

1000 доларів США, а також додано згадку про «офіційний платіж». Після цього надійшло повідомлення, що за більш детальною інформацією необхідно звернутися в месенджер Telegram до користувача « ОСОБА_7 ».

Таким чином, наведена інформація свідчить про те, що під час огляду офіційної сторінки ГСЦ МВС «https://hsc.gov.ua» жодні, так звані, «елітні» номерні знаки на сайті відсутні, натомість через соціальну мережу «vehicles.exclusive» можна придбати будь-який номерний знак. Це свідчить про налагоджений протиправний механізм, за участю співробітників Головного сервісного центру MBC.

Окрім того, у ході виконання доручення оперативним шляхом встановлено, що інтернет-месенджер Telegram під тегом « ІНФОРМАЦІЯ_3 » закріплений за номером телефону НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_8 , крім того, встановлео, що банківська карта monobank НОМЕР_1 також оформлена на ім`я громадянина України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Києва, який використовує мобільний номер телефону НОМЕР_3 .

У подальшому, 20.08.2024 приблизно о 13 год. 30 хв., перебуваючи: за адресою м. Київ,

пл. Лук`янівська, ОСОБА_6 зайшов із власного телефону в інтернет-месенджер Telegram на нік « ОСОБА_9 », який раніше надав ОСОБА_8 для спілкування. У ході телефонної розмови щодо придбання державного номерного знаку НОМЕР_2 ОСОБА_8 повідомив, що вказаний номер на даний час відсутній.

21.08.2024 приблизно об 11 год. 06 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Прорізна, 9, ОСОБА_6 отримав повідомлення від ОСОБА_10 , в якому зазначалося, що необхідно зайти на його сторінку в соціальній мережі Instagram «vehicles.exclusive», де розміщено рекламу зі списком державних номерних знаків, які можна придбати, а саме: 1010, 1100, 0300, 0400, 0600, 0090, 0444, 1110, 1133, 1313, 1616, 1818, 1777. Після цього, того ж дня, приблизно о 13 год. 20 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Прорізна, буд. 9, магазин «Продукти», ОСОБА_6 через платіжний термінал IBOX здійснив оплату грошових коштів на номер банківської карти НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_8 , у розмірі 5 тис. грн., а також на номер банківської карти НОМЕР_1 , яка належить провідному спеціалісту відділу логістики Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у м. Києві - ОСОБА_4 - у розмірі 3,5 тис. грн.

У подальшому, 23.08.2024 о 14:00 ОСОБА_6 прибув за адресою: м. Київ, вул. Бориса Грінченка 18, де розташований територіальний сервісний центр № 8048, та звернувся до вікна видачі, де документи прийняв адміністратор ОСОБА_11 . Останній повідомив, що необхідно звернутися до каси та сплатити всі офіційні платежі. Приблизно о 15:00 з вікна видачі номерних знаків адміністратор ОСОБА_11 видав ОСОБА_6 державні номерні знаки НОМЕР_5 та новий технічний паспорт автомобіля.

Окрім цього, 18.11.2024 року ОСОБА_6 у месенджері Telegram, на нік « ОСОБА_9 », який належить ОСОБА_8 , надіслав йому повідомлення з проханням допомогти з придбанням номерних знаків. У відповідь ОСОБА_8 повідомив: «КА0007 - 3.5 + касса и платежи» та «НН0001- 3.5 + касса и платежи». Приблизно через дві години ОСОБА_6 відповів, що бажає придбати номер НОМЕР_6 , на що ОСОБА_8 зазначив, що грошові кошти потрібно або передати йому особисто, або перерахувати на банківську картку.

19.11.2024 року, приблизно о 14:00, у месенджері Telegram на нік « ОСОБА_9 »

ОСОБА_6 , за вказівкою ОСОБА_8 , прибув на вул. Саксаганського та передав грошові кошти в сумі 3 500 доларів США особі на ім?я ОСОБА_12 .

20.11.2024 року, приблизно о 10:00, ОСОБА_6 зателефонував ОСОБА_8 та повідомив, що номерні знаки НОМЕР_6 уже продані, і він наразі вирішує питання щодо аналогічних номерів з київською реєстрацією.

Так, о 13:00 ОСОБА_6 зателефонував ОСОБА_8 та повідомив, що в м. Києві є державний номерний знак НОМЕР_7 , і сьогодні його можливо закріпити за автомобілем. Приблизно о 15 год. 30 хв. ОСОБА_6 прибув за адресою: м. Київ, вул. Павла Усенка, за вказівкою ОСОБА_8 та зателефонував йому, зазначивши, що ОСОБА_6 має підійти до кабінету № 25 і сказати, що він від « ОСОБА_13 » з приводу номерного знака НОМЕР_8 . Приблизно через 10 хвилин ОСОБА_6 піднявся в кабінет № 25 за вказівкою ОСОБА_8 та звернувся до ОСОБА_14 , повідомивши, що він від « ОСОБА_13 ». Останній забрав документи ОСОБА_6 і повідомив, що йому потрібно піти до каси банку та сплатити всі офіційні платежі. Після оплати ОСОБА_6 отримав технічний паспорт.

Так, прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва на підставі Ухвали Подільського районного суду міста Києва, 13.05.2025 проведено обшук за адресою:

АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено речові докази.

В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з указаних у ньому підстав; вказав, що вилучені речі, зокрема документи та мобільна техніка, є тими речами, право на відшукання та вилучення яких надано ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 02.05.2025 (у справі № 758/6275/25); метою накладення арешту є збереження доказів у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні ОСОБА_4 та його адвокат ОСОБА_5 просили відмовити в задоволенні клопотання прокурора; подали письмові заперечення та доповнення до заперечення проти клопотання про накладення арешту на майно, в яких зазначають, зокрема, що слідчий відділ Подільського УП ГУНП у м. Києві не є органом, уповноваженим здійснювати досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні, клопотання подано із порушенням строку звернення до суду, матеріали клопотання не містять підтверджень права власності ОСОБА_4 на вилучене майно, клопотання подано прокурором, а не слідчим, тому прокурор незаконно висловлює позицію від імені органу досудового розслідування тощо.

Заслухавши учасників, дослідивши додані до клопотання матеріали, якими обґрунтовано доводи, суд дійшов висновку про те, що його слід задовольнити.

Слідчий відділ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні; процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Постановою першого заступника керівника Київської міської прокуратури від 04.09.2024 доручено здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні

№ 0000067 від 10.07.2024 слідчому відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Про факти, встановлені під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зазначено вище.

Прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва на підставі Ухвали Подільського районного суду міста Києва, 13.05.2025 проведено обшук за адресою: м. Київ, вул. Арсенальна, буд. 9/11, в ході якого виявлено та вилучено речові докази.

Клопотання про арешт майна подано поштою 14.05.2025, про що свідчить відмітка на конверті відправлення № 456 та відбиток штампа «АТ Укрпошта» на описі вкладення до відправлення № 456.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуженню, передачі, перетворенню, використанню, втрати, приховуванню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні. Арешт майна з підстав, передбачених положеннями п.п. 3, 4 ч. 2

ст. 170 КПК України, фактично, вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до вимог ч.ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на рухоме чи нерухоме майно. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до його відчуження, передачі, приховування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За змістом ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб

Як вбачається з матеріалів клопотання, у слідчого судді є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що відбулося кримінальне правопорушення, тож, враховуючи розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для особи підозрюваного та інших осіб, спосіб обмеження, незаперечення ОСОБА_4 права власності на вилучене майно, оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження (арешту майна).

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також враховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження, і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, провести низку слідчих та процесуальних дій у межах цього кримінального провадження, тому арешт майна запобігає можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження тощо.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинно бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатись між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи.

Слідчий суддя враховує, що арешт майна лише з мотивів винесення постанови про визнання його речовим доказом без доведення достатності доказів необхідності забезпечення збереження речового доказу не узгоджується з положеннями законодавства (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.03.2021 (провадження № 11-410сап20). Водночас орган досудового розслідування зазначив про потреби збереження вказаних речей як речових доказів.

Таким чином слідчий суддя дійшов висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, а також може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому дійшов висновку, що клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на вказане майно. Ненакладення арешту на зазначене майно може вплинути на досягнення дієвості кримінального провадження, що згідно зі ст. 131 КПК України є загальною метою забезпечення заходу кримінального провадження.

Також слід роз`яснити, що відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, подане прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0000067, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.07.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 13.05.2025 в ході проведеного обшуку за адресою: м. Київ,

вул. Арсенальна, 9/11, предмети, а саме:

- Інструкція про порядок замовлення, прийому, обліку, зберігання, списання та знищення спеціальної та бланкової продукції від 11 серпня 2020 року № 144 на 25 (двадцяти п`яти) аркушах.

- Накладна-вимога на внутрішнє переміщення матеріалів від 19.08.2024 на 9 (дев`яти) аркушах.

- Витяг з накладної на перевезення номерів від 23.08.2024 на 1 (одному) аркуші.

- Витяг з накладної на перевезення номерів від 23.08.2024 на 1 (одному) аркуші.

- Накладна на внутрішнє переміщення від 20.11.2024 на 1 (одному) аркуші.

- Витяг з накладної на перевезення номерів від 20.11.2024 на 1 (одному) аркуші.

- Накладна на внутрішнє переміщення від 23.08.2024 на 2 (двох) аркушах.

- Накладна-вимога на внутрішнє переміщення матеріалів на 5 (п`яти) аркушах.

- Посадова інструкція ОСОБА_4 від 05.03.2025 на 2 (двох) аркушах.

- Наказ про призначення ОСОБА_4 № 2/10/58 від 26.02.2025 на 2 (двох) аркушах.

- Положення про регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у м. Києві від 08.05.2025 № 112 на

15 (п`ятнадцяти) аркушах.

- Положення про регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у м. Києві від 27.04.2020 № 29.

- Наказ про затвердження інструкції про порядок замовлення, прийому, обліку, зберігання, списання та знищення спеціальної та бланкової продукції від 11.08.2020 № 144 на

1 (одному) аркуші.

- Інструкція про порядок замовлення, прийому, обліку, зберігання, списання та знищення спеціальної та бланкової продукції від 11.08.2020 № 144 на 15 (п`ятнадцяти) аркушах.

- Мобільний телефон «iPhone 12 Pro Max» модель MGDE3FS/A, серійний номер НОМЕР_9 , ім`я пристрою «ІНФОРМАЦІЯ_5», IMEI НОМЕР_10 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового

провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1