справа № 753/8816/25
провадження № 1-кс/753/1211/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" травня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність дізнавача Дарницького УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000366 відомості про яке внесено до ЄРДР, яке полягає у нерозгляді клопотання від 18 квітня 2025 року, -

ВСТАНОВИВ :

02 травня 2025 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність дізнавача Дарницького УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000366 відомості про яке внесено до ЄРДР, яке полягає у нерозгляді клопотання від 18 квітня 2025 року про оглошення у розшук автомобіля.

Проте, подане ним клопотання дізнавачем не розглянуто, що суперечить вимогам ст.220 КПК України, адже про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , в судове засідання не з"явився, про дату час та місце розгляду скарги повідомлявся судом завчасно належним чином - телефонограмою, звернувся до суду із клопотанням про розгляд скарги за його відсутності та її підтримання.

Положення стаття 306 КПК України передбачає обов`язкову участь в судовому засіданні автора скарги. Проте механізму забезпечення явки такої особи, якщо вона з певних причин не прибула, кримінальний процесуальний закон не встановлює, й дії слідчого судді в цьому разі не регламентує.

Дізнавач в судове засідання не з"явилися, про дату час та місце розгляду скарги повідомлявся завчасно про призначене судове засідання належним чином - телефонграмою. Звернувся до суду із заявою про розгляд скарги за його відсутності.

Згідно із частиною третьою статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги (ч.2 ст. 306 КПК України).

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України»).

За таких правових підстав й з метою забезпечення процесуального правава скаржника, слідчий суддя вважає за можливе розглядути скаргу за відсутності скаржника, дізнавача.

Виходячи з п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора - є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з положеннями ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора можуть бути подані протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Згідно з положеннями частини 1 статті 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Зокрема, відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Дослідивши матеріали скарги, з урахуванням наданих скаржником процесуальних документів, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість скарги з таких підстав.

Відповідно до ст.113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Частиною 6 ст.28 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні ВД Дарницького УП ГУ НП у місті Києві перебуває кримінальне провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000366.

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУ НП у місті Києві у кримінальному провадженні № 0000366, із клопотанням від 18.04.2025 року, яке отримано Дарницьким УП ГУ НП у місті Києві 21.04.2025 року (а.с.11-12, 13-14, 15), про оголошення у розшук автомобіля.

Проте, подане скаржником клопотання дізнавачем не розглянуто.

Згідно з приписами ч.ч.1, 2 ст.220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Слідчим суддею встановлено, що вказаних вимог процесуального закону дізнавач не дотримався і у встановлений законом триденний термін клопотання не розглянув з дотриманням вимог ст.220 КПК України, адже про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Відповідно до ч. 1 ч.2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

З огляду на вищевказані положення процесуального закону порушені права скаржника підлягають захисту шляхом зобов`язання дізнавача розглядути клопотання про скаржника, з дотриманням приписів ст. 220 КПК України.

На підставі викладеного, з урахуванням узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12 січня 2017 року «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», керуючись ст.ст. 3, 24, 28, 113, 214, 220, 221, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність дізнавача Дарницького УП ГУ НП в м.Києві у кримінальному провадженні № 0000366 відомості про яке внесено до ЄРДР, яке полягає у нерозгляді клопотання від 18 квітня 2025 року, - задовольнити.

Зобов`язати уповноваженого дізнавача Дарницького УП ГУ НП в м.Києві у кримінальному провадженні № 0000366 відомості про яке внесено до ЄРДР, у триденний строк з часу отримання даної ухвали розглядути клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , від 18 квітня 2025 року про оголошення у розшук автомобіля, з дотриманням приписів статті 220 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, набуває законної сили з моменту її оголошення і підлягає виконанню.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: