справа № 619/2097/25
провадження № 1-кс/619/375/25
УХВАЛА

іменем України

13 травня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника Державного підприємства «ХАРКІВСЬКА ЛІСОВА НАУКОВО-ДОСЛІДНА СТАНЦІЯ» ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

в с т а н о в и в:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшла скарга представника Державного підприємства «ХАРКІВСЬКА ЛІСОВА НАУКОВО-ДОСЛІДНА СТАНЦІЯ» (далі ДП «Харківська ЛНДС») ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скарга обґрунтовується тим, 14 квітня 2025 року майстер лісу Дергачівського лісництва ДП «Харківська ЛНДС» звернувся до відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в порядку ст. 214 КПК України, за фактом вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 , передбаченого ч. 4 ст. 345 КК України під час затримання даної особи 12 квітня 2025 року на території Дергачівського лісництва ДП «Харківська ЛНДС» в ході здійснення самовільної порубки лісу.

Так, 12 квітня 2025 року на АЗС «МАРШАЛ» на території Солоницівської селищної ради Харківської області ОСОБА_4 ,у присутності співробітників поліції, висловив погрози ОСОБА_5 у формі фізичної розправи за вчинені дії із його затримання під час самовільної порубки лісу, та проколов останньому колеса автомобіля.

З урахуванням зазначеного, представник заявника ОСОБА_3 просив визнати бездіяльність уповноважених осіб ВП протиправною, зобов`язавши уповноважену особу ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області виконати вимоги ст. 214 КПК України, внести до ЄРДР за заявою майстра лісу Дергачівського лісництва Державного підприємства «Харківська ЛНДС» ОСОБА_5 від 14.04.2025 відомості про кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування.

У судове засідання представник заявника ОСОБА_3 не з`явився, просив скаргу розглядати без його присутності.

Прокурор, представник ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, повідомлені про дату, час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явились.

На адресу суду представником ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надано витяг з ЄРДР за № 0000371 від 13.04.2025 із якого вбачається, що відділом поліції 13.04.2025 о 10:35:11 внесені відповідні відомості про те, що 12.04.2025 року до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від екіпажу СРПП «ЛОПАНЬ-39» про те, що за адресою Харківська область, Харківський район, с. Сіряки АЗС «Маршал» зупинено авто марки «УАЗ», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перевозив дрова без відповідних документів (ІТС ІППН № 7378 від 12.04.2025). Правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 1 ст. 246 КК України.

Крім того, слідчий СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_6 на адресу слідчого судді надала листа, в якому зазначила, що до загальної канцелярії ВП заяв від ОСОБА_4 за фактом пошкодження колес його автомобіля, не надходило.

За приписами ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на вказане, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд скарги за відсутності прокурора та уповноваженої посадової особи ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, оскільки своїм правом присутності, останні не скористалися.

Слідчим суддею, з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим розглянути скаргу за відсутності особи, що подала скаргу, прокурора та уповноваженої посадової особи ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, з дотриманням положень ст.ст. 26, 306 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку про часткове задоволення скарги, виходячи з наступного.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Вказана норма знайшла своє втілення і в національному законодавстві, як на конституційному рівні, а саме в ст. 55 Конституції України, так і на рівні кримінального процесуального Закону, в статті в 24 КПК України, якою законодавцем кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Так, порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.

Так, ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з пп. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені лише слідчий, дізнавач, прокурор, що також узгоджується із загальними засадами кримінального судочинства, в тому числі принципом диспозитивності щодо розподілу процесуальних функцій.

Разом з цим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022 року у справі № 522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

При розгляді даної скарги слідчим суддею встановлено, що 12 квітня 2025 року екіпажем СРПП «ЛОПАНЬ-39» ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області в районі АЗС «Маршал», за адресою: с. Сіряки, Харківський район, Харківська область, було зупинено транспортний засіб автомобіль «УАЗ», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перевозив дрова без відповідних документів (ІТС ІППН № 7378 від 12.04.2025).

На наступний день, тобто 13.04.2025 о 10:35:11 уповноваженою особою відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області за цією подією були внесені відповідні відомості до ЄРДР за № 0000371 від 13.04.2025, правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 1 ст. 246 КК України, тобто незаконна порубка або незаконне перевезення, зберігання, збут лісу.

Скаржник свої вимоги обґрунтовує тим, що 14.04.2025 року майстер лісу Дергачівського лісництва ДП «Харківська ЛНДС» звертався до ВП№ 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в порядку ст. 214 КПК України, за фактом вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 , передбаченого ч. 4 ст. 345 КК України під час затримання даної особи 12 квітня 2025 року на території Дергачівського лісництва ДП «Харківська ЛНДС» в ході здійснення самовільної порубки лісу.

В повідомленні про кримінальне правопорушення заявник зазначає конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони правопорушення: «12.04.2025 року на АЗС «МАРШАЛ», територія Солоницівської селищної ради Харківської області ОСОБА_4 , у присутності співробітників поліції, висловив погрози ОСОБА_5 у формі фізичної розправи за вчинені дії із його затримання під час самовільної порубки лісу, та проколов останньому колеса автомобіля».

Станом на час розгляду скарги заявник не отримував жодних офіційних відповідей з ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області стосовно розгляду його повідомлення про вчинення кримінального правопорушення.

Письмова відповідь слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області на адресу суду про те, що до загальної канцелярії ВП заяв від ОСОБА_4 за фактом пошкодження колес його автомобіля не надходило, не стосується розгляду даної скарги, оскільки із матеріалів скарги слідує, що навпаки майстер лісу Дергачівського лісництва звертався на неправомірні дії саме ОСОБА_4 .

Слідчий суддя приходить до висновку, що перевірка відомостей викладених у заяві майстра лісу Дергачівського лісництва ОСОБА_5 від 14 квітня 2025 року щодоможливого вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 , повинно проводитись в межах відкритого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР.

Лише потім, у разі, якщо посадова особа дійде висновку, що у викладеній ситуації немає ознак складу кримінального правопорушення, вона може винести постанову про закриття кримінального провадження, відповідно до ст. 284 КПК України.

Оцінивши обставини даної справи, слідчий суддя вважає встановленим, що після отримання уповноваженою особою ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області заяви/повідомлення майстра лісу ОСОБА_5 , в якій зазначено провчинений нібито кримінальний злочин, органом досудового розслідування, в порушення вимог ст. 214 КПК України (не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення), не внесені відповідні відомості до ЄРДР та не розпочато досудове розслідування за вказаним повідомленням, тим самим допущено бездіяльність.

Станом на день розгляду скарги ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою майстра лісу ОСОБА_5 не внесені, тобто продовжується бездіяльність органу досудового розслідування.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що вказану скаргу необхідно задовольнити, зобов`язавши уповноважених осіб ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області протягом 24 годин з моменту отримання копії ухвали внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою майстра лісу ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушеннявід 14.04.2025, надавши заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя зазначає, що відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність вносяться виключно реєстратором заяви про кримінальне правопорушення, що чітко передбачено вимогами п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України і Положення № 298.

Крім того, що стосується скарги в частині визнання бездіяльності протиправною уповноважених осіб ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в даній частині скарги, оскільки вичерпний перелік рішень, які може прийняти слідчий суддя за результатами розгляду скарги визначається ч. 2 ст. 307 КПК України, до якого не входить визначення дій або бездіяльності протиправними.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя постановляє ухвалу про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З аналізу положень закріплених у вищевказаній статті КПК України слідує, що чинне кримінально-процесуальне законодавство передбачає чіткий перелік ухвал, які може виносити слідчий суддя за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, зазначений перелік є вичерпний, не підлягає розширеному тлумаченню та до цього переліку не входить ухвала про визнання протиправними дій/бездіяльності уповноважених осіб ВП.

Відтак, слідчий суддя дійшов до висновку, що вказана скарга є частково обґрунтованою та підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 214, п. 1 ч. 1 ст. 303, ст.ст. 306-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Скаргу представника Державного підприємства «Харківська ЛНДС» ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області протягом 24 годин з моменту отримання копії ухвали внести до Єдиного реєстру досудових розслідуваньвідповідні відомості про вчинене кримінальне правопорушення, викладені в заяві/повідомленні майстра лісу Дергачівського лісництва ДП «ХАРКІВСЬКА ЛІСОВА НАУКОВО-ДОСЛІДНА СТАНЦІЯ» ОСОБА_5 від 14.04.2025 за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, визначеною уповноваженою особою ВП № 3 ХРУП № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, надавши заявнику відповідний витяг з ЄРДР у строки, передбачені приписами ч. 1 ст. 214 КПК України.

У задоволенні решти вимог скарги відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1