Справа № 947/9242/25
Провадження № 1-кс/947/5934/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2025 рокуслідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника ТОВ «ХАНБЕР» - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання детектива Підрозділу ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження за № 0000004від 31.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання про арешт майна, Підрозділом детективів Територіального управління БЕБ в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000004від 31.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України.

Детектив, за погодженням з прокурором, звертається із клопотанням про арешт майна, вилученого в ході проведеного 10.04.2025 обшуку в офісних приміщеннях, інших приміщеннях ТОВ «ХАНБЕР» (код ), які знаходяться на території об`єкту незавершеного будівництва за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, буд. 6 (перелік якого викладений у клопотанні), з метою забезпечення його збереження.

В судовому засіданні до початку розгляду вказаного клопотання по суті представником ТОВ «ХАНБЕР» - адвокатом ОСОБА_4 було заявлено письмове клопотання про повернення даного клопотання детектива, яке було погоджене прокурором, у зв`язку із тим, що таке клопотання про арешт майна, всупереч вимогам КПК України, подане не уповноваженою на те особою.

Так, в обґрунтування свого клопотання адвокат ОСОБА_4 зазначає, що ч.ч. 1, 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Зі змісту клопотання та долучених до нього документів, вбачається, що в рамках поданого клопотання детективом порушено питання про накладення арешту щодо майна третіх осіб. Крім того, у даному кримінальному провадженні про підозру нікому не повідомлено. За таких обставин, власники майна, на яке детектив просить суд накласти арешт, на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні беруть участь у статусі третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт майна. Разом з тим, як зазначалось, з клопотанням до слідчого судді звернувся детектив Підрозділу ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 , що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64-2 КПК України, в якій чітко зазначено, що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор.

Прокурор вважав за необхідне задовольнити клопотання про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 КПК України.

Слідчий суддя критично оцінює доводи представника ТОВ «Ханбер» - адвоката ОСОБА_4 щодо неналежного суб`єкту звернення із клопотанням, оскільки частина 2 у зв`язку з частиною 1 статті 64-2 КПК є нормою дефініцією, яка визначає одного з учасників кримінального провадження. Її завданням не є встановлення диференційованого порядку звернення із клопотанням про арешт майна в порівнянні з приписом частини 1 статті 171 КПК, за яким з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

З огляду на що, слідчий суддя вважає невмотивованими доводи представника ОСОБА_4 відносно того, що з даним клопотанням звернулась не уповноважена особа, які зводяться до того, що суб`єктом звернення із клопотанням про арешт майна третьої особи, яким з огляду на приписи частини 2 статті 64-2 КПК має бути прокурор, а не слідчий.

Одночасно, слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, а прокурор, в свою чергу, у судовому засіданні вважав за необхідне повернути клопотання детектива для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи, що представник сторони обвинувачення прокурор у судовому засіданні підтримав вимоги клопотання адвоката ОСОБА_4 про повернення клопотання для усунення недоліків, та з огляду на загальні засади кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, надавши для цього прокурору строк 72 години з моменту отримання копії цієї ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-172, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання детектива Підрозділу ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 повернути прокурору.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1