Провадження по справі № 1-кс/752/5744/25
У Х В А Л А

іменем України

"27" червня 2025 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ НП У м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001553 від 03.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України,-

встановив:

26.06.2025 до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна у вище зазначеному кримінальному провадженні.

Ознайомившись з поданим клопотанням, слідчий суддя дійшов висновку, що воно не відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Положеннями ст. 171 КПК України визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання слідчого не відповідає вищезазначеним вимогам.

Так, слідча ОСОБА_2 у клопотанні просить накласти арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ,ю яка на праві власності належить підозрюваному ОСОБА_3 . Якому у даному проваджені повідомлено про підозру за ч. ст. 367 КК України. а саме: службовій недбалості - неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до низ, що спричинило тяжкі наслідки.

Як убачається із клопотання, вказуючи на мету арешту, слідча посилається на норми п.4 ч.2 ст. 170 КПК України, відповідно до якої арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (а.с. 15).

Згідно із ч.6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 4 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Тобто, зміст вказаної норми дає підстави вважати, що під час вирішення клопотання про накладення арешту на майно підозрюваного з метою відшкодування шкоди, завданої злочином, до останнього повинен бути пред`явлений цивільний позов. Між тим до клопотання слідчої ОСОБА_2 про арешт майна не доданий цивільний позов до підозрюваного ОСОБА_3 , що позбавляє слідчого судді можливості надати оцінку вимогам щодо законності, зокрема в частині дотримання співмірності вартості майна, завданій шкоді.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи, що клопотання подане без додержання вимог ст. 171 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про його повернення слідчому для усунення недоліків, у порядку та строки встановлені ч.3 ст.172 КПК.

З огляду на викладене, керуючись ст. 171, 172, 395 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0001553 від 03.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України повернути старшому слідчому слідчого управління ГУ НП У м. Києві ОСОБА_2 для усунення недоліків, встановивши строк тривалістю 72 години з моменту отримання даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1