Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/760/25

Номер провадження: 1-кс/511/424/25

02.05.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області клопотання т.в.о. начальника відділення № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про подовження строку тримання під вартою:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Машенька Ширяївського району Одеської області, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

02.05.2025 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий в рамках даного кримніального провадження просив продовжити строк застосування до підозрюваного ОСОБА_4 ,запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що відділенням №2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження № 0000228, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Підозру у вказаному кримінальному провадженні 08.03.2025 року пред"явлено ОСОБА_4 .

На переконання слідчого, ОСОБА_4 пред"явлено обгрунтовану підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст.115 КК України і на теперішній час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які виправдовують тримання ОСОБА_4 під вартою, а саме : ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відповідальності за скоєне з огляду на тяжкість інкримінованого йому злочину; ризик незаконного впливу на свідків по вказаному кримінальному провадженню з огляду на стадію розслідування; ризик перешкоджати кримінальному провадженню шляхом невиконання або неналежного виконання процесуальних обов"язків , покладених на нього, як на підозрюваного у кримінальному провадженні; ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити. Свою позицію обгрунтовував тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, йому пред"явлено обгрунтовану підозру, з метою уникнення від відповідальності за вчинене, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також може впливати на інших учасників даного кримінального провадження.

Підозрюваний ОСОБА_4 вину свою у вчиненні кримінального правопорушення не визнав та просив обрати більш м`який запобіжний захід. Суду показав, що дійсно труп його племінника ОСОБА_7 знайшли у дворі його домоволодіння з ножевим пораненням, однак про обставини його смерті йому нічого не відомо. З убитим у нього конфліктів не було, в той вечір вони разом вживали алкогольні напої і після цього ОСОБА_7 пішов до своєї дружини.

Захисник адвокат ОСОБА_5 також просив відмовити в задоволенні даного клопотання та застосовувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту. .

Нормативно правове обгрунтування .

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування відповідно до ст. 194 КПК України у разі вирішення питання продовження строку дії запобіжного заходу має бути встановлено, чи є обґрунтованою підозра; чи наявні достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК України ризиків, на які вказує прокурор; чи може запобігти існуючим ризикам застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

Тому суд, вирішуючи доцільність подальшого утримання особи під вартою, має встановити існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Суд, заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, прийшов до висновку, що належить задовольнити клопотання слідчого та подовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , з наступних підстав.

Оцінка обгрунтованості підозри.

08.03.2025 року року ОСОБА_4 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 1 статті 115 КК України, як вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Згідно з повідомленням про підозру кримінальне правопорушення було вчинено за таких обставин.

В цей час, у 06.03.2025 року ОСОБА_4 , перебував на території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де також були ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та в цей час у ОСОБА_4 виникла суперечка з ОСОБА_7 , в ході якої реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел на заподіяння смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій у вигляді смерті останнього та бажаючи їх настання, в період часу з 19:00 год. 06.03.2025 по 00:00 год. 07.03.2025 (більш точного часу в ході слідства встановити не представилось за можливе) ОСОБА_4 умисно наніс два удари колото-ріжучим предметом, спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного поранення лівої половини шиї та проникаючого колото-різаного поранення верхньої частини спини з ліва з пошкодженням великих кровоносних судин, що призвело до гострої крововтрати внаслідок вищезазначених проникаючих колото-різаних поранень ОСОБА_7 помер на місці.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Так обґрунтованість пред"явленої підозри на даній стадії процесу підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - повідомленням ОСОБА_9 від 07.03.2025 року про виявлення трупу ОСОБА_7 з ознаками насильницької смерті на території її домогосподарства с.Загір"я; - протоколом огляду місця події від 07.03.2025 року;- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_4 ; - протоколом допиту підозрюваного від 08.03.2025; - висновками судово-медичних імунологічних експертиз щодо виявлених слідів крові на вилучених під час огляду місця події речових доказів та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім обгрунтованость підозри, вирішуючи доцільність подальшого утримання особи під вартою, суд має встановити існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти життя людини, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

По даному кримінальному провадженню встановлюються обставини, при яких від насильницької смерті помер ОСОБА_7 .

Європейський суд з прав людини у своєму рішення «Холодков і Холодкова проти України» зазначив, що обов`язок охороняти право на життя за статтею 2 Конвенції, взятий у поєднанні із загальним обов`язком держави за статтею 1 Конвенції «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені в ... Конвенції», за своїм змістом вимагає проведення ефективного офіційного розслідування, якщо осіб було вбито у результаті застосування сили.

Головна мета такого розслідування полягає у забезпеченні ефективного виконання положень національного законодавства, яке охороняє право на життя. Будь-який недолік у розслідуванні, який підриває його здатність встановити причину смерті або винних осіб, ставитиме під сумнів дотримання цього стандарту ( рішення у справі «Гонгадзе проти України»)

Суд вважає, що дії, що ставляться ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер і тримання підозрюваного під вартою є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Також суд вважає, що слідчим доведено, що наявний високий ризик , передбачений ст.177 КПК України і підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як особа обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, крім цього підозрюваний ОСОБА_4 ніде не працює, проживає не по місцю реєстрації, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків ОСОБА_4 за місцем проживання.

Також суд вважає, що існує високий ризик продовжити злочинну діяльність, так як ОСОБА_4 раніше притягавсяч до кримінальної відповідальності за вбивство людини, звільнився в 2010 році з місць позбавлення волі.

Також суд вважає, що наявний ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні, що доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування .

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головноккомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту неможливо, так як необхідних умов для обрання такого виду запобіжного заходу на даній стадії процесу не встановлено.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується ОСОБА_4 і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати підозрюваному інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Щодо вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, в результаті якого настала смерть людини, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність обрання для підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Тому клопотання належить задовольнити та продвожити строк тримання ОСОБА_4 під вартою на строк досудового розслідування, який продовжений постановою прокурора до трьох місяців , а саме до 06.06.2025 року.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання т.в.о. начальника відділення № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,в межах строку досудового розслідування, на 36 днів, тобто до 06 червня 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1