Справа № 756/5958/25
Провадження № 1-кс/756/1171/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 лютого 2025 року за № 0000288, за підозрою

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нова Одеса Миколаївської обл., зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В :

І. Суть клопотання

До Оболонського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просила продовжити застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

Клопотання обґрунтоване тим, що СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 лютого 2025 року за № 0000288, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.

На переконання слідчого, у теперішній час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують продовження строку дії застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

На думку слідчого, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_8 процесуальних обов`язків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

Прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання з наведених у ньому мотивів.

Захисник підозрюваного ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання та зазначив, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту здатний забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_8 підтримав позицію свого захисника.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

Дослідивши клопотання, надані слідчим матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Крім того, положення ч. 3 ст. 199 КПК України під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою орієнтують слідчого суддю додатково оцінити:

- обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

- обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали.

Щодо обґрунтованості підозри

Слідчий зазначила, що 03.02.2025 о 12:50 ОСОБА_9 прибув за місцем своєї роботи за адресою: м. Київ, вул. Вербова, 19, ряд С-2, місце №4, де орендує приміщення для здійснення власної діяльності. Перебуваючи біля приміщення, він зустрів клієнтів: ОСОБА_8 та ОСОБА_10 . Після цього вони разом зайшли до приміщення №4.

Близько 12:55 ОСОБА_8 пропустив ОСОБА_10 для вирішення справ з ОСОБА_9 , після чого вийшов на вулицю. Через кілька хвилин ОСОБА_10 залишив приміщення та попрямував до свого автомобіля. ОСОБА_8 , тримаючи рюкзак на плечі, знову зайшов до приміщення №4, де перебував лише ОСОБА_9 .

У період з 13:00 до 13:15 ОСОБА_8 та ОСОБА_9 перебували у приміщенні удвох. У цей час, на ґрунті неприязних відносин та попередніх конфліктів, у ОСОБА_8 виник злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_9 з корисливих мотивів, а саме з метою заволодіння його грошовими коштами.

Реалізуючи злочинний умисел, ОСОБА_8 , розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій, у проміжок часу з 13:00 до 13:15 у приміщенні №4 дістав із рюкзака невстановлену досудовим розслідуванням вогнепальну зброю, підійшов упритул до ОСОБА_9 , дослав патрон у патронник, після чого здійснив постріл у голову потерпілого. Від отриманих вогнепальних поранень голови та грудей із пошкодженням внутрішніх органів настала смерть ОСОБА_9 .

Після цього ОСОБА_8 заволодів грошовими коштами ОСОБА_9 , забрав ключі від приміщення, зачинив його та залишив місце події. У подальшому його затримано працівниками поліції.

Таким чином, орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_4 в умисному, протиправному заподіянні смерті іншій людині з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, про що йому було повідомлено 04 лютого 2025 року.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

- протоколом огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Вербова, 19, ряд С-2, приміщення №4, де під час огляду вилучено: металеві плати із слідами РБК; змиви з предметів, що знаходились у приміщенні; мобільні телефони; зрізи нігтьових пластин з рук трупа; змиви РБК з різних частин та поверхонь приміщення;

- протоколом огляду місця події за адресою: узбіччя автобан Н24, 223 км, Миколаївська обл., Миколаївський район, блокпост «Купол», в автомобілі, де під час огляду вилучено: предмет, схожий на автомат, глушник, предмети, схожі на набої, предмет, схожий на гільзу;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

- протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України;

- іншими матеріалами у їх сукупності.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого про те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належить до особливо тяжких злочинів.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя враховує обставини кримінального правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 , зокрема, вчинення злочину з використанням вогнепальної зброї, а також заподіяні наслідки у вигляді смерті людини.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що ОСОБА_8 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів слідчого щодо наявності цього ризику.

Під час оцінки ризику впливу на свідків слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Оцінюючи наявність цього ризику слідчий суддя враховує, що показання свідків мають важливе значення в цьому кримінальному провадженні, а їх особи відомі підозрюваному.

Наведені обставини обґрунтовано свідчать про наявність ризику того, що підозрюваний як самостійно, так й через інших осіб може впливати на свідків, з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань (висновків) чи відмови від дачі показань на користь підозрюваного.

Щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу

На думку сторони обвинувачення, завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу неможливо враховуючи необхідність проведення низки слідчих (розшукових) дій, зокрема:

- отримати висновок судово-медичної експертизи за результатами розтину трупа ОСОБА_9 , якого було виявлено 03.02.2025 за адресою: м. Київ, вул. Вербова, 19, ряд С-2, місце 4; висновок молекулярно-генетичної експертизи по двом змивах з екрану телефона; висновок дактилоскопічної експертизи по 2 слідах папілярних узорів; висновок комплексної дактилоскопічної та молекулярно-генетичної експертизи по зіп-пакету з металевими елементами; висновок комплексної дактилоскопічної та молекулярно-генетичної експертизи по гаманцю; висновок комплексної дактилоскопічної та молекулярно-генетичної експертизи по «iPhone»; висновок комплексної балістичної та молекулярно-генетичної експертизи по предмету схожому на рушницю, предметів схожих на набої, гільзи, кулі та глушнику; висновок комплексної молекулярно-генетичної та матеріалів, речовин, виробів експертизи по рукавичці; висновок судово-медичної експертизи по змивах з рук трупа; висновок експерта за результатами амбулаторної судово-психіатричної експертизи з Державної установи «Інститут судової психіатрії МОЗ України» відносно підозрюваного ОСОБА_8 ;

- виконати інші процесуальні дії, зокрема передбачені ст. 290 КПК України.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення та обсяг слідчих і процесуальних дій, проведення яких необхідне для їх з`ясування, слідчий суддя вважає обґрунтованими зазначені доводи слідчого, оскільки наведені факти дійсно перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо наявності підстав для продовження застосування запобіжного заходу

Ухвалою слідчого судді від 05 лютого 2025 року до підозрюваного ОСОБА_4 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому було продовжено ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 02 квітня 2025 року строком до 04 травня 2025 року.

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання. Втім, на переконання слідчого судді, жоден з цих запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам.

Слідчий суддя враховує обставини, які свідчать про високу інтенсивність ризику переховування та впливу на свідків, враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, вік та стан здоров`я підозрюваного, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування ОСОБА_8 іншого більш м`якого запобіжного заходу, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який відповідає верхній межі, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини. Таким чином, враховуючи наведені обставини, відсутні підстави для визначення застави.

За таких обставин клопотання слідчого про продовження строку застосування запобіжного заходу підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

1. Клопотання - задовольнити.

2. Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 28 червня 2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж 5-ти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1