УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

прокурор: ОСОБА_3 ,

захисник: ОСОБА_4 ,

підозрюваний: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, освіта вища, одруженого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює на посаді виконуючого обов`язків генерального директора ТОВ «БаДМ», зі слів раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, який є підозрюваним у кримінальному провадженні, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 001078 від 28.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням, погодженим прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 001078 від 28.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим управлінням ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 001078 від 28.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.11.2022 відповідно до протоколу №6 позапланового засідання наглядової ради ТОВ «БаДМ» () ОСОБА_5 , було обрано виконуючим обов`язки Генерального директора ТОВ «БаДМ» (), згідно до наказу №563-од від 25.11.2022, приступив до виконання обов`язків генерального директора ТОВ «БаДМ» ().

У невстановлені досудовим розслідуванням час та місці у виконуючого обов`язки генерального директора ТОВ «БаДМ» ОСОБА_5 виник злочинний умисел на розтрату чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах.

Реалізуючи злочинний умисел направлений на незаконну розтрату чужого майна, ОСОБА_5 діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи той факт, що дії вчиняються без прийняття рішення Наглядової Ради про надання згоди на вчинення правочину із заінтерсованістю, в порушення вимог п.п 6 п.4.20 Статуту ТОВ «БаДМ» та п.п. 6 п. 3.2 Положення про ОСОБА_8 , а саме - не маючи відповідних повноважень, у невстановлений досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше 23.02.2023, одноособово підписав від імені ТОВ «БаДМ» Договір пожертви №1 від 23.02.2023 укладений між ТОВ «БаДМ» (Пожертвувач) з Благодійною організацією «Благодійного фонду «ОПТИВІТА УКРАЇНА» (Обдаровуваний), в особі директора ОСОБА_9 .

Відповідно до п. 1.1. вказаного договору Пожертвувач передає, а Обдаровуваний приймає в пожертву грошові кошти, зазначені в п. 1.2 цього Договору, для використання з метою, вказаною в п. 1.3 цього Договору. Після цього, з метою доведення до кінця свого злочинного умислу направленого на розтрату чужого майна, на виконання умов Договору пожертви №1 від 23.02.2023 ОСОБА_5 передав предмет договору, Благодійною організацією «Благодійного фонду «ОПТИВІТА УКРАЇНА» (Обдаровуваний), в особі директора ОСОБА_9 згідно наступних платіжний інструкцій: № 640714 від 24.04.2023 «Благодійний внесок згідно листа № 1 від 18.04.2023» на суму 20 000 грн.; № 656774 від 17.08.2023 «Фінансова допомога згідно листа № 1 від 17.08.2023» на суму 525 000 грн.; № 671276 від 30.11.2023 «Фінансова допомога благодійній організації згідно листа від 30.11.2023» на суму 750 000 грн.; № 671833 «Благодійний внесок згідно листа №0412/23 від 04.12.2023» на суму 680 500 грн.; №673851 від 18.12.2023 «Благодійна пожертва згідно листа-звернення №1512/23 від 15.12.2023» на суму 135 000 грн.; №673342 від13.12.2023 «Благодійна пожертва згідно листа-звернення від 12.12.2023» на суму 1 600 000 грн.

Так, ОСОБА_5 своїми злочинними діями, протиправно розтратив майно ТОВ «БаДМ» на загальну суму 3 710 500 гр., що в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та згідно примітки 4 до ст. 185 КК України становить особливо великі розміри, на користь третіх осіб, з використанням свого службового становища всупереч інтересам служби, внаслідок чого завдав майнової шкоди ТОВ «БаДМ».

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме у розтраті чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене у особливо великих розмірах в умовах воєнного стану

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді застави є наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому сторона обвинувачення просить застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді застави.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 заперечували щодо задоволення клопотання в повному обсязі, посилаючись на те, що відсутні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказують слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Series A, №182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

При дослідженні доданих до клопотання доказів, суд приходить до висновку, що органом досудового розслідування обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Обґрунтованість підозри підтверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри. Також, слідчим суддею враховано обставини вчинення інкримінованого діяння та його суспільну небезпечність.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних в наданих суду матеріалах клопотання, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність останнього до вчинення кримінальних правопорушень, за викладених у клопотанні обставин.

В той же час, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клоот проти Бельгії» (Cloot v. Belgium, §40), серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Як встановлено слідчим суддею, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.

Разом з цим, доводи, які зазначені в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу щодо можливості переховування підозрюваного від органів досудового слідства та суду, не знайшли свого підтвердження, наданими та дослідженими в судовому засіданні доказами, долученими до матеріалів клопотання, а відтак, є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Водночас, відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Зважаючи на те, що органом досудового розслідування доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, однак, не доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, та не доведено неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя вважає за необхідне на підставі ч. 3 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого та прокурора.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-179, 194, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого та прокурора.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: