Провадження № 1-кп/592/32/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи

11 вересня 2025 року м.Суми Ковпаківський районний суд м.Суми у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора- ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Суми кримінальне провадження за фактом вчинення ОСОБА_8 та ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 127, ч.2 ст. 365, ч.1 ст. 371 КК України, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000536 від 30.10.2017 року,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду знаходиться дане кримінальне провадження, триває стадія дослідження доказів сторони захисту.

30.01.2025 року від захисника обвинувачених (а.с.245 т.3) надійшло клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи разом із додатком «оригінал повідомлення ОСОБА_4 від 26.10.2024», мотивуючи тим, що всі докази, які надає сторона обвинувачення є суб`єктивними і однобічно висвітлюють позицію потерпілого, який повідомляє суду завідомо неправдиві відомості, які не підтверджуються жодним об`єктивним доказом. Зокрема, сторона обвинувачення ігнорує наявну у матеріалах справи заяву потерпілого, яка спростовує позицію сторони обвинувачення та створює підстави для недовіри потерпілому та ставить під сумнів правдивість його показів, а тому підлягає ретельній перевірці з залученням особи, яка має спеціальні знання.в галузі почеркознавства.

Раніше ОСОБА_4 особисто підтверджував, що стосовно нього обвинувачені ОСОБА_8 та ОСОБА_7 фізичне та психологічне насильство не застосовували.

Допитаний у судовому засіданні медичний експерт ОСОБА_9 пояснив, що давність виникнення тілесних ушкоджень у ОСОБА_4 - це його припущення, так як він не оглядав потерпілого та з документації, яка надавалась не знав якого кольору на момент огляду були синці та яка ступінь заживления саден. Теоретично тілесні ушкодження могли виникнути у межах доби як до інциденту так і після.

З огляду на вказані обставини, з метою спростування доводів сторони обвинувачення, виникає необхідність у з`ясуванні питання - щодо фізичного та психологічного стану ОСОБА_4 , в якому він перебував під час власноручного написання повідомлення (заяви) від 26.10.2017.

Просить призначити у кримінальному провадженні судово-почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Сумського науково-дослідному експертно-криміналістичного центру МВС України (40007, м. Суми, вул. Промислова, 8, тел. 0542-667-715). На вирішення експертам поставити наступні запитання:

- чи перебував потерпілий ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час написання повідомлення (заяви) від 26.10.2017 під фізичним чи психологічним впливом, поєднаним із завдання йому тілесних ушкоджень у вигляді забоїв - синців м`яких тканин правої скронево - завушно - нижньощелепної ділянки, тім`яної ділянки зліва, правої вушної раковини, забоїв грудної клітини з обох сторін, садна, гематоми м`яких тканин грудної стінки зліва, забій м`яких тканин правої плечової кістки, іншого внутрішнього стану? Для дослідження експертам надати оригінал письмового повідомлення (заяви) ОСОБА_4 , який перебуває у сторони захисту.

У судовому засіданні захисник заявлене клопотання підтримав із мотивів, заявлених в ньому та просить його задовольнити. Обвинувачені в свою чергу підтримали позицію адвоката, який вніс доповнення на виступи сторони обвинувачення про те, що розписка була сторонам відкрита, вона судом була досліджена та повернута захиснику, щодо відібрання зразків почерку, то експерт має право заявляти клопотання перед судом, і ніхто не заперечував, що питання, поставлені на експертизу, входять у предмет доказування.

Прокурор просить відмовити у задоволенні клопотання захисника, так як сторона захисту у кримінальному провадженні позбавлена повноважень збирати докази у вигляді оригіналів документів. Статтями 93, 94 КПК України передбачено, зокрема, що сторона захисту може збирати докази шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Наданий суду стороною захисту разом із клопотанням документ - заява від 26.10.2017 не був досліджений і оцінений судом у судовому засіданні з точки зору належності, допустимості, достовірності. Яким чином стороною захисту здобутий зазначений документ захисник обвинувачених не повідомив. Стороні обвинувачення вказаний документ не відкривався ні під час проведення процесуальних дій, передбачених ст. 290 КПК України, ні під час судового розгляду. Клопотання про призначення вказаної експертизи під час досудового розслідування стороною захисту не заявлялося. Вимоги до призначення та проведення судових почеркознавчих експертиз містяться у «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» та у «Науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затверджених Наказом міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998. Вказаними нормативними актами передбачено, зокрема, що для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначила експертизу, повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Необхідні для дослідження зразки почерку потерпілого не збиралися, а їх відсутність унеможливлює проведення експертизи. (а.с.10-11 т.4)

Представник потерпілого вважає клопотання необгрунтованим, надуманим і таким, що не підлягає задоволенню, так як він на свій власний розсуд, з суб`єктивних причин та міркувань розширив перелік завдань щодо визначення внутрішнього стану ОСОБА_10 своїм надуманим питанням «виконання тексту під фізичним та психологічним впливом», фактично вийшов за межі тих завдань, які вирішуються судово-почеркознавчою експертизою і вирішення яких передбачено підпунктом 1.1. Науково- методичних рекомендацій. Обгрунтовуючи необхідність призначення експертизи, сторона захисту спотворила пояснення судово-медичного експерта ОСОБА_9 , зазначивши, що давність їх виникнення - це його припущення, перефразувавши «висновок» експерта на «припущення». (а.с. 1-2 т.4)

Вислухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно до ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Частиною 2 цієї статті визначено, що суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Так, почеркознавча експертиза - комплекс заходів, що спрямовані на встановлення приналежності почерку рукопису й підпису конкретній людині. Зазвичай застосовується для визначення справжності підпису або виявлення фальсифікації документа.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень,затв.наказом Міністерства юстиціїУкраїни08.10.1998 №53/5, а саме п.1.1. Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів;

ОСОБА_11 передбачено орієнтовний перелік вирішуваних питань. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Статтею 22 КПК України регламентовано змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, зокрема кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Однак, з яких причин на стадії досудового розслідування, коли збиралися докази як на встановлення та доведення вини особи, так і на спростування вини, сторона захисту не клопотала ні перед слідчим, ні перед слідчим суддею про призначення судово-почеркознавчої експертизи, адвокат та обвинувачені не пояснили.

Зокрема, потерпілий ОСОБА_4 не заперечує, що писав власноручно 26.10.2018 року повідомлення на начальника СВП в Сумській області ОСОБА_12 та пояснював при яких обставинах це відбулося.

Так, після дослідження судом висновку експерта № 1170 від 11.12.2017 року, висновку експерта № 302 від 26.04.2018 року захисник клопотав про виклик експерта ОСОБА_9 у судове засідання для його роз`яснення і суд вважав за необхідне таке клопотання задовольнити. У призначений час експерт ОСОБА_9 прибув та був допитаний, йому всі учасники процесу ставили запитання, тобто надав роз`яснення по складеному ним висновку про проведенню судово-медичної експертизи відносно потерпілого ОСОБА_4 .

Крім цього, у судовому засіданні був безпосередньо допитаний потерпілий ОСОБА_4 .

Обвинувачені на даний час показання не давали.

Статтею 94 КПК України визначено поняття «Оцінка доказів». Згідно ч. 2 ст. 371 КПК України вирок ухвалюється в нарадчій кімнаті складом суду, який здійснював судовий розгляд. Зібраним та наданим доказам суд надасть оцінку, перебуваючи в нарадчій кімнаті.

Згідно ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Тому, дане клопотання не підлягає задоволенню, є формальним та необґрунтованим та таким, що заявлене захисником з метою затягування розгляду кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 332 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про призначення судово-почеркознавчої експертизи відмовити за необгрунтованістю.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення передбачене ч.1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1