Справа № 646/6181/25
Провадження № 1-кс/646/1613/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання : ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду м. Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

встановив:

До суду, через підсистему «Електронний суд», надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність Харківської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. У скарзі ОСОБА_3 просить суд, зокрема: вирішити питання щодо участі у справі третіх осіб без самостійних вимог шодо предмету спору; визнати дії Харківської обласної прокуратури стосовно відмови від внесення відомості про вчинення злочину, які мають ознаки складу злочину передбаченого КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_3 про вчинення злочину та відмову від зобов`язання органів досудового розслідування розпочати за цією заявою досудового розслідування у формі досудового слідства із наданням витягу із ЄРДР заявнику ОСОБА_3 та копії заяви про вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_3 особами зазначеними в заяві (наданій нею до Офісу Генерального Прокурора від 15.05.2025, 18.05.2025) при здійсненні розгляду заяви від 15.05.2025р, 18.05.2025р. про вчинення кримінального правопорушення у формі приватного обвинувачення відносно гр. ОСОБА_3 надісланої від Офісу Генерального прокурора протиправними та незаконними та зобов`язати невідкладно внести відомості про вчинення злочину, які мають ознаки складу злочину передбаченого КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_3 про вчинення злочину та зобов`язати здійснення процесуального керівництва з цього питання розпочати за цією заявою досудове розслідування із наданням витягу із ЄРДР заявнику ОСОБА_3 та копії заяви про вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_3 .

В обґрунтування скарги зазначає, що Офіс Генерального прокурора отримавши заяву від 15.05.2025р. разом із додатками (16 архівних файлів), та від 18.05.2025 року скерував на виконання її до Харківської обласної прокуратури та Київської міської прокуратури, яка не вивчалася по суті взагалі, а Харківською обласною прокуратурою одразу здійснивши висновки щодо відмови у відкритті кримінального провадження відносно службових осіб органів НПУ надалі здійснено по суті перекладення обов`язків із себе на кого іншого і здійснено з цих підстав розсилку заяви по підлеглим окружним прокуратурам, тому вчинення таких дій саме Харківською обласною прокуратурою протиправне і з цього питання було надано окремо заяву до Офісу Генерального прокурора від 13.06.2025, яка була розглянута та повторно скерована для виконання від 18.06.2025 та 19.06.2025 до тих же прокуратур і надалі від Харківської обласної прокуратури знову було надано відповідь датовану 17.06.2025 з викладенням тих же фактів, що Харківська обласна прокуратура не виконувала розпорядження Офісу Генерального прокурора взагалі, а здійснила розсилку до підлеглих місцевих окружних прокуратур без подальшого контролю за результатами здійснення такої розсилки взагалі і більше ніяка інформація Харківською обласною прокуратурою взагалі не надавалась. Заявниця зазначила, що Харківська обласна прокуратура зобов`язана була здійснити розгляд заяв від 15.05.2025, 18.05.2025 по суті внести інформацію до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення та здійснити процесуальне керівництво з цього питання та надати органам досудового розслідування за призначенням розгляду ТУ ДБР розташованому у м.Полтаві та органам досудового розслідування ГУНП в Харківській області (та його структурним підрозділам) надані матеріали за внесеною інформацією до ЄРДР, щодо вчинення протиправних дій Харківською обласною прокуратурою , які полягають у безконтрольній розсилці заяви до місцевих окружних прокуратур призвело надалі до вчинення протиправних дій безпосередньо Немишлянською окружною прокуратурою у місті Харкові, які як з`ясувалося із наданої ними інформації до суду (Немишлянський районний суд міста Харкова) не здійснювали розгляд заяви взагалі а направили заяву для розгляду до ГУНП в Харківській області, так само вчинили і Салтівська окружна прокуратура міста Харкова і Шевченківська окружна прокуратура міста Харкова за винятком того що заяви зазначені вище прокуратури направили до ХРУП 2 ГУНП в Харківській області та ХРУП 3 ГУНП в Харківській області, хоча суть заяви до Офісу Генерального прокурора і складалася у тому, що ГУНП в Харківській області (його структурні підрозділи) взагалі не здійснювали розгляд наданих заяв про вчинення кримінального правопорушення відносно заяниці особами (що зазначені у заяві від 15.05.2025) які було надано безпосередньо до ГУНП в Харківській області (його структурних підрозділів) тому вчинення таких дій Харківською обласною прокуратурою та місцевими окружними прокуратурами у місті Харкові є протиправним, суперечить вимогам КПК України, Конституції України та перешкоджає можливості ОСОБА_3 здійснення конституційного права отримання захисту порушених прав при зверненні із заявами про вчинення кримінального правопорушення.

У скарзі просила провести розгляд без її участі.

Від Харківської обласної прокуратури на адресу суду надійшла відповідь про те, що 27.05.2025 до Харківської обласної прокуратури з Офісу Генерального прокурора надійшла заява ОСОБА_3 від 15.05.2025 щодо можливих неправомірних дій посадових осіб різних підприємств, установ та організацій. Листом обласної прокуратури № 09/1-р-25 від 30.05.2025 вказану заяву скеровано до Київської, Немишлянської, Салтівської, Слобідської та Шевченківської окружних прокуратур міста Харкова для організації розгляду в межах компетенції з урахуванням місцезнаходження зазначених у заяві підприємств, установ та організацій. Одночасно заявниці повідомлено, що вивченням обласною прокуратурою викладених у заяві від 15.05.2025 доводів щодо можливих неправомірних, на її думку, дій окремих працівників правоохоронних органів підстав для внесення відомостей до ЄРДР не встановлено. Крім того, до Харківської обласної прокуратури 29.05.2025 надійшла заява ОСОБА_3 , від 18.05.2025 щодо можливих неправомірних дій представників суб`єктів господарювання. Обласною прокуратурою листом № 27-р-25 від 30.05.2025 вказану заяву скеровано для організації розгляду до Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова. Враховуючи, що вищевказані заяви ОСОБА_3 , від 15.05.2023 та 18.05.2025 не містять достатніх об?єктивних даних про вчинення будь-якого кримінального правопорушення, викладені у заявах відомості до ЄРДР не вносилися. Просили розглянути скаргу без участі представника прокуратури.

02.07.2025 на адресу суду від ОСОБА_3 надійшли додаткові пояснення.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

15.05.2025 року ОСОБА_3 звернулась із заявою до Офісу Генерального прокурора, про що свідчить Квитанція №3466466 про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету, яка в подальшому була скерована до Харківської обласної прокуратури, отримана 27.05.2025, та в подальшому скерована до Київської, Немишлянської, Салтівської, Слобідської та Шевченківської окружних прокуратур міста Харкова.

18.05.2025 року ОСОБА_3 звернулась із заявою до Офісу Генерального прокурора, що свідчить квитанція Квитанція № 3817581 про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету, яка в подальшому була скерована до Харківської обласної прокуратури, отримана 29.05.2025 р., та в подальшому скерована до Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова.

Разом із тим, на момент розгляду скарги ані заявнику, ані слідчому судді доказів того, що відомості із заяви про вчинення кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудовий розслідувань не надано.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

В той же час, завданням слідчого судді відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, ч. 5 ст. 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою.

Відповідні до висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №818/15/18 (провадження № 11-1466апп18), які беруться слідчим суддею до уваги в силу вимог ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до якої висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права, слідчий суддя має з`ясувати обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, перш ніж дійти висновку про наявність бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР необхідно встановити, що подана заява дійсно є заявою про вчинення кримінального правопорушення та містить відповідні відомості.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України передбаченого, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться, зокрема відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Статтею 11 КК України встановлено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Згідно з п. 1 глави 1 розділу IІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, до Реєстру вносяться відомості про: дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до п. 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року, у п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Крім того, у своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК України визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Відповідно до висновку, зробленому у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, аналіз положень ст. 214 КПК України, ст. ст. 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_4 просить внести відомості про вчинення кримінального правопорушення, проте у самій скарзі не зазначає, за якою саме заявою про вчинення кримінального правопорушення просить зобов`язати внести відомості до ЄРДР, не зрозуміло, хто саме здійснює перелічені заявником кримінальні правопорушення, самостійно уточнити та визначити відомості слідчий суддя позбавлений можливості, оскільки ОСОБА_3 просила здійснювати розгляд скарги без її участі, а тому, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав стверджувати, що така заява містить відомості, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а відображає лише думку та твердження заявника про вчинення кримінальних правопорушень.

Крім того, відповідно до матеріалів скарги, долучених ОСОБА_3 Немишлянською окружною прокуратурою міста Харкова здійснюється керівництво досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000139 від 18.03.2025 за ч.1 ст.358 КК України.

Щодо посилання ОСОБА_3 на відмову у наданні відповіді на запит, суд зазначає, що в порядку оскарження на стадії досудового розслідування дій, бездіяльності органу досудового розслідування, оскарженню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 11 КК України, ст.ст. 60, 214, 303, 306-307, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1