Справа № 991/3270/25
Провадження 1-кс/991/4127/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у місті Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення від 09.04.2025 року,

ВСТАНОВИВ:

1. Зміст поданої скарги та позиції сторін

12.04.2025 року до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) ОСОБА_3 було подано скаргу на бездіяльність посадових осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення від 09.04.2025 року.

Ухвалою Апеляційної палати ВАКС від 29.04.2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково, ухвалу слідчого судді ВАКС від 15.04.2025 року скасовано, повернуто матеріали за скаргою ОСОБА_3 на новий розгляд до ВАКС та вказано, що висновки слідчого судді щодо непідсудності скарги ВАКС не знайшли свого підтвердження.

07.05.2025 року ВАКС отримано та зареєстровано зазначену скаргу, системою автоматизованого розподілу для розгляду скарги визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

Скарга обґрунтовується наступними доводами:

- ОСОБА_3 09.04.2025 року була подана заява до Офісу Генерального прокурора про внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 357, ст. 376-1 Кримінального кодексу України (далі - КК);

- заяву про вчинення кримінального правопорушення було відправлено на електронну пошту Офісу Генерального прокурора: ;

- станом на час подання скарги відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

У судовому засіданні ОСОБА_3 свою скаргу підтримав та просив задовольнити. Надав пояснення, аналогічні викладеним у скарзі та доповненнях до неї від 28.04.2025 року. Зазначив, що Київським апеляційним судом постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 25.07.2024 року про накладення на нього адміністративного стягнення було скасовано.

Уповноважена особа Офісу Генерального прокурора, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явилась.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

2. Мотиви слідчого судді

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 09.04.2025 року ОСОБА_3 за допомогою електронної пошти звернувся до Офісу Генерального прокурора із заявою про вчинення кримінального правопорушення, що підтверджується скріншотом про відправку листа на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

У заяві про вчинення кримінального правопорушення скаржник вказує на те, що у Київському апеляційному суді здійснювався апеляційний перегляд справи № 760/11969/24 про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за військове адміністративне правопорушення, передбачене ст. 172-20 КУпАП.

30.09.2024 року та 07.10.2024 року у Київському апеляційному суді відбувалися судові засідання по справі № 760/11969/24. 30.09.2024 року під час судового засідання було зафіксовано пояснення, які, на думку ОСОБА_3 , підтверджували факт фабрикування матеріалів про адміністративне правопорушення, а саме протоколу та медичного огляду, змову щодо незаконного притягнення до адміністративної відповідальності, а також неправомірні дії судді першої інстанції при ухваленні рішення.

29.01.2025 року та 26.02.2025 року ОСОБА_3 подано заяви про отримання копії технічного запису судового засідання 30.09.2024 року. 07.03.2025 року ОСОБА_3 надійшов лист № 05-02/488/2025 від 04.03.2025 року, відповідь була мотивована тим, що нормами КУпАП не передбачено ведення журналу (протоколу) судових засідань та здійснення звукозапису судового засідання, а також двічі неправильно зазначено про те, що постанову прийнято 30.09.2024 року, замість 07.10.2024 року. Ненадання копії технічного запису судового засідання 30.09.2024 року, на думку ОСОБА_3 , вказує про умисні дії з боку посадових осіб Київського апеляційного суду, які зловживаючи своїм службовим становищем здійснили знищення або приховування матеріалів технічного запису судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 33-1 КПК слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини першої цієї статті. Стаття 33-1 КПК встановлює, що ВАКС підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК.

Пунктом 2 глави 1 розділу II Положення про ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджено Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 року № 298 встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Однак, слід зазначити, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення. Такі обставини можуть бути неповними з огляду на недостатню обізнаність заявника та початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій, але в той же час мають бути достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння як кримінального правопорушення за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення та не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР, через занадто абстрактний характер та неможливість встановлення попередньої кваліфікації кримінального правопорушення, предмета, меж та напрямку досудового розслідування, яке ініціюється заявником.

Таким чином, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року по справі № 556/450/18, відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

З листа заступника начальника управління забезпечення діяльності судової палати з розгляду кримінальних справ ОСОБА_4 за № 05-02/848/2025 від 10.04.2025 року вбачається, що за результатом розгляду апеляційної скарги 07.10.2024 року Київським апеляційним судом скасовано постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 25.07.2024 року, провадження у справі закрито у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення. Крім того вказано, що фіксація судового засідання 30.09.2024 року не здійснювалась, оскільки нормами КУпАП не передбачено обов`язкового фіксування таких засідань.

Слідчий суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти повною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

На переконання слідчого судді, скарга ОСОБА_3 не містить фактичних обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Так, норми КУпАП не передбачають повне фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів у справах про адміністративні правопорушення, про що заявника і було повідомлено листом від 10.04.2025 року за № 05-02/848/2025.

Крім того, ст. 357 КК передбачає обов`язкову ознаку суб`єктивної сторони злочину у виді корисливого мотиву або інших особистих інтересів. Однак стверджуючи про наявність ознак цього правопорушення, скаржник водночас не надав інформації про можливі корисливі або інші особисті мотиви, а також про будь-яку шкоду завдану йому правопорушенням, про яке йдеться в заяві, з урахуванням того, що постановою Київського апеляційного суду було скасовано постанову судді про накладення на скаржника адміністративного стягнення за ст. 172-20 КУпАП.

Частина 1 статті 214 КПК не встановлює обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити відомості до ЄРДР за будь-якою заявою, а тільки тією, що містить відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, у цьому випадку відсутня бездіяльність посадових осіб Офісу Генерального прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , оскільки викладені скажником обставини не містять фактичних відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Обставини, викладені у заяві про кримінальне правопорушення, є лише припущеннями, на підтвердження яких не наведено жодних фактів, що прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення.

Отже, підстави для задоволення скарги відсутні.

Керуючись статтями 303, 369-372, 376 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1