Справа № 404/5964/25
Номер провадження 1-кс/404/1931/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області пов`язану із невнесенням відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення по заяві від 30.05.2025 року, -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_3 подала до Фортечного районного суду міста Кропивницького скаргу на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області щодо невнесення ними відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 30.05.2025 року.

Обвинувачена за ч. 1 ст. 125 КК України ОСОБА_3 клопоче провести заміну захисника, призначеного центром безоплатної правової допомоги.

Скаржниця в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином. Надала заяву про розгляд скарги без її участі.

Прокурор подав заяву про розгляд скарги без його участі. Також надав письмові заперечення в яких просить відмовити в задоволені скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги з наступних підстав.

Заява від 30.05.2025 року (ЄО №27654) та скарга подана до суду не містить об`єктивних даних, які б свідчили про ознаки вчинення кримінального правопорушення.

При розгляді поданої скарги, слідчим суддею було встановлено, що у кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_3 , їй було призначено центром безоплатної правової допомоги захисника. Однак, особа систематично зверталася із заявами про заміну захисника ОСОБА_4 .

Особа, що отримує безоплатну правову допомогу, не може на власний розсуд вимагати від суду заміни захисника за призначенням з особистих мотивів за відсутності обґрунтованих підстав для цього. Це акцентував Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду в постанові від 21 листопада 2024 року у справі №748/1972/19.

Згідно даної постанови, оскільки засуджений не мав наміру самостійно залучити іншого захисника за договором, то суд відмовив у задоволенні клопотання з посиланням на положення ч. 3 ст. 54 КПК України про заміну призначеного захисника.

Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду погодився з висновками судів, зауваживши, що право особи на заміну захисника, передбачене ст. 54 КПК України, не поширюється на зміст права на безоплатну правову допомогу, де особа не обирає собі захисника, а отримує захист, гарантований державою, за державні кошти.

Під час реалізації цієї державної гарантії особа позбавлена можливості вільно обирати собі захисника, оскільки на підставі ст. 49 КПК України захисник такій особі призначається за постановою слідчого/прокурора або ухвалою судді чи суду. Тому особа, що отримує безоплатну вторинну правову допомогу, не може на власний розсуд вимагати від суду заміни захисника за призначенням з особистих мотивів за відсутності обґрунтованих підстав для цього. ККС ВС зазначив, що відмова засудженого від захисника ґрунтувалася лише на його особистих мотивах, не пов`язаних з неналежним забезпеченням захисту, тож у цьому конкретному випадку немає підстав вважати порушеним його право на захист унаслідок неприйняття судом такої відмови від захисника.

Таким чином, слідчим суддею не встановлено істотних порушень вимог кримінального процесуального закону або неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність.

Доводи скаржника ґрунтуються на передчасній суб`єктивній оцінці, не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які б давали підстави для кваліфікації дій за вищевказаними статтями.

Дії скаржника спрямовані на внесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення стосовно процесуального забезпечення судового провадження можуть вказувати на спроби скаржника протиправно втручатись в судовий процес.

Проаналізувавши заяву скаржника про вчинення кримінального правопорушення від 30.05.2025 року, з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, обґрунтовано вважаю що за своїм змістом та суттю заява не є повідомленням про злочин, оскільки, як було встановлено у вказаній заяві, заявник висловлює незгоду з порядком та вибором особи захисника, призначеного державою.

Згідно ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань і розпочати розслідування (ч. 1 ст. 214 КПК України).

Водночас ч. 3 ст. 214 КПК України передбачає можливість до внесення відомостей до ЄРДР для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку, у тому числі відібрання пояснень. Згідно із пунктом 1 глави 2 розділу І, пунктом 2 глави 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто кримінально караного вчинку. При цьому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Отже підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких убачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Правовий висновок з приводу особливостей застосування норм ст. 214 КПК України, викладений у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18.

У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України, зокрема пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту»

Доводи скаржника викладені у заяві про вчинення кримінального правопорушення щодо обов`язку уповноваженої особи внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування без оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, на переконання слідчого судді, помилково сприймається скаржником, як безальтернативність автоматичного початку досудового розслідування за кожною без виключення заявою, отриманою органом досудового розслідування.

Отже відомості зазначені у заяві скаржника від 30.05.2025 року не містять відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області пов`язану із невнесенням відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення по заяві від 30.05.2025 року - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1