Справа 688/4888/23
№ 1-кс/688/1143/25
Ухвала

Іменем України

11 червня 2025 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

з участю адвоката - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

слідчого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Шепетівка скаргу адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання. У своїй скарзі адвокат посилається на те, що на даний час триває досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002205, за фактом вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.153 КК України.

Під час досудового розслідування 06.05.2025 нею, начальнику відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я СВ Шепетівського РУ НП в Хмельницькій області ОСОБА_5 , подано клопотання про залучення її до участі у провадженні, як представника неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 , та надати можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002205 від 25.11.2023-року за ч. 3 ст. 153 КК України .

28.05.2025 в приміщенні поліції їй вручено копію постанови слідчого ВРЗСПЖЗО СВ Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції від 26.05.2025 про відмову в задоволенні її клопотання.

Підставою в задоволенні клопотання зазначено пункт 3 частини другої статті 78 КПК України якою визначено, що особа не має права брати участь у цьому ж кримінальному провадженні як захисник або представник також у випадку якщо вона є близьким родичем або членом сім`ї слідчого, прокурора, потерпілого або будь-кого із складу суду.

З постановою про відмову в задоволенні клопотання від 06.05.2025 та з підставами її відмови не погоджується, вважає її незаконною, необгрунтованою та дискримінаційною, а тому вона підлягає скасуванню з наступних підстав:

Пунктом 3 частини другої статті 78 КПК України визначено, що особа не має права брати участь у цьому ж кримінальному провадженні як захисник або представник також у випадку якщо вона є близьким родичем або членом сім`ї слідчого, прокурора, потерпілого або будь-кого із складу суду.

Захисником, згідно частини першої ст. 46 КПК України є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, представництво інтересів юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження щодо застосування заходів кримінально-правового характеру у спеціальному порядку, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).

Отже, особа не має права брати участь у цьому ж кримінальному провадженні як захисник або представник осіб вказаних в частині першій статті 46 КПК України у випадку якщо вона є близьким родичем або членом сім`ї потерпілого.

Такої думки дійшов Верховний Суд Касаційного кримінального суду (справа № 672/714/19 від 16.09.2021 р.) зазначивши в постанові, що: «Згідно вимог п. 3 ч. 2 ст. 78 КПК України особа немає право брати участь у кримінальному провадженні як захисник, якщо вона. зокрема, є близьким родичем або членом сім`ї потерпілого. Ця норма є імперативною. Стаття 80 цього Кодексу визначає, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, захисник зобов`язаний заявити самовідвід. За наявності зазначеної обставини подати клопотання про відвід захисника мають право також учасники кримінального провадження. Таке клопотання суд вирішує в судовому засіданні з винесенням мотивованої ухвали.

Цих вимог було дотримано. Оскільки судом було встановлено, що захисник підсудного є рідним братом потерпілого, тобто, мають місце обставини які унеможливлюють участь даного захисника у цьому кримінальному провадженні то заявлений захиснику відвід було вирішено відповідно до вимог закону».

Виходячи з тлумачення слідчим вимог п. 3 ч. 2 ст. 78 КПК України, особа має право брати участь у кримінальному провадженні як захисник підозрюваного. обвинуваченого підсудного якщо вона зокрема навіть і є близьким родичем або членом сімї потерпілого тому, що даною нормою не зазначено, що особа не має права брати участь у цьому ж кримінальному провадженні як захисник або представник осіб вказаних в частині першій статті 46 КПК України у випадку якщо вона є близьким родичем або членом сім`ї підозрюваного, обвинуваченого, підсудного а також особа має право брати участь у кримінальному проваджені як захисник підозрюваного, обвинуваченого, підсудного якщо вона зокрема навіть і є близьким їх родичем або членом сім`ї.

Рішенням №198 від 22.09.2017 Ради адвокатів України затверджено роз`яснення щодо можливості надання адвокатами правової допомоги членам сім`ї та родичам. Проаналізувавши ст.21, ч.1 ст.28 п.8 ч.1 ст.1 Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та частину першу статті 9 Правил адвокатської етики Рада адвокатів України прийшла до висновку, що ні Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правилами адвокатської етики не встановлено прямих заборон щодо надання адвокатом правової допомоги членам сім`ї та близьким родичам. Сам лише факт сімейних родинних відносин між клієнтом та адвокатом не призводить до конфлікту інтересів. Надання правової допомоги члену сім`ї та або родичу за загальним правилом не заборонено.

Згідно ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Відповідно до Конституції України, загальновизнаних принципів і норм міжнародного права та міжнародних договорів України всі особи незалежно від їх певних ознак мають рівні права і свободи, а також рівні можливості для їх реалізації.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» законодавство України ґрунтується на принципі недискримінації, що передбачає незалежно від певних ознак: забезпечення рівності прав і свобод осіб та або груп осіб; забезпечення рівності перед законом осіб та або груп осіб; повагу до гідності кожної людини; забезпечення рівних можливостей осіб та або груп осіб.

Відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» передбачено заборону дискримінації. Потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником. Представник потерпілого - це особа, яка виконує у кримінальному провадженні функцію представництва законних інтересів особи, котра у встановленому КПК порядку визнана потерпілим. Представником потерпілого, який є фізичною особою, може бути лише адвокат, відомості про якого внесено до Єдиного реєстру адвокатів України і стосовно якого у цьому Реєстрі відсутні відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю (ч. 1 ст. 58, ст. 45 КПК України). Представник потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача - це особа, через яку потерпілий, цивільний позивач, цивільний відповідач можуть реалізувати свої процесуальні права. Представництво - це юридичні відносини, на підставі яких одна особа (представник) виконує згідно з законом або договором процесуальні дії в інтересах іншої особи. Представниками потерпілого, цивільного позивача та цивільного відповідача у кримінальному провадженні можуть бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; для юридичних осіб - керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи. Підставою для допуску особи як представника є (ч. 3 ст. 58, ч. 2 ст. 63 КПК України): для адвоката - свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордер, договір із захисником або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги; для-керівника юридичної особи чи іншої уповноваженої законом або установчими документами особи - копія установчих документів юридичної особи; для працівника юридичної особи, яка є потерпілою, цивільним позивачем чи цивільним відповідачем - довіреність.

Представники користуються процесуальними правами осіб, інтереси яких вони представляють, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо потерпілим і не може бути доручена представнику.

Представник не вправі використовувати свої повноваження на шкоду інтересам особи, яку він представляє.

Не може бути підставою для відводу захисника чи представника і та обставина, що їхні клієнти- підозрюваний, обвинувачений або потерпілий, цивільний позивач, цивільний

відповідач - є близькими родичами чи членами сімї відповідно захисника чи представника, так як є порушенням встановлених Конституцією України гарантій кожному судовий захист його прав у межах конституційного, цивільного, господарського. адміністративного і кримінального судочинства України. Норма про неможливість особи брати участь у кримінальному провадженні як захисник якщо вона, є близьким родичем або членом сім`ї потерпілого є імперативною, у випадку якщо захисник представляє інтереси іншої сторони в цьому кримінальному процесі, а саме підозрюваного, обвинуваченого, засудженого.

Адвокат, приймаючи рішення про укладення договору про надання правової допомоги з клієнтом щодо його захисту або представництва, повинен впевнитися, що відсутній конфлікт інтересів у розумінні відповідних норм Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики та що результати надання професійної правничої (правової) допомоги не будуть протиправними та відповідатимуть вимогам процесуального законодавства відповідного виду судочинства. Участь адвоката, який здійснює на підставі договору про надання правової допомоги захист неповнолітньої потерпілої у кримінальній справі (кримінальному провадженні) яка є її родичем за умови відсутності конфлікту інтересів, обставин, визначених статтею 46 КПК України та відсутності підстав для відводу захисника, передбачених статтею 78 КПК України, не має ознак порушення Правил адвокатської етики.

Як адвокатом, 06.05.2025 укладено договір №06/05/25 з ОСОБА_7 , яка є законним представником потерпілої, про надання правничої допомоги неповнолітній потерпілій ОСОБА_6 під час досудового провадження у кримінальному провадженні № 0002205 від 25.11.2023 року у якому ОСОБА_6 має статус потерпілої в обсязі та на умовах, передбачених Даним Договором. При підписанні договору про надання правничої допомоги у нас не виникало і не було конфліктів інтересів, обставин, визначених статтею 46 КПК України та відсутності підстав для відводу захисника, передбачених статтею 78 КПК України, не мало ознак порушення Правил адвокатської етики.

Згідно Закону України від 5 липня 2012 року № 5076-УІ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (надалі - Закон), адвокатура є незалежною від органів; державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб.

Адвокатська діяльність, здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів, тому вважаю, що слідчий взагалі не повинен вирішувати питання про допуск або про відмову допуску адвоката до участі, позаяк, державні органи не мають права перешкодити потерпілому в реалізації його права брати участь у процесі через вибраного-ним представника а адвокат повинен набувати процесуального статусу представника потерпілого з моменту пред`явлення ним слідчому свого повноваження ордера, тобто повинен діяти повідомлений, а не дозволений порядок вступу адвоката у кримінальне провадження.

Відзначу, що такий підхід не суперечить чинному кримінальному процесуальному законодавству. Стосовно представника потерпілого ніде у КПК не зазначається про необхідність його допуску до участі слідчим або судом .

Що стосується свідка, адвокат зазначила, що не була допитана в якості свідка як адвокат.

В постанові про закриття кримінального провадження від 21.03.2025 начальником ВРЗСПЖЗО СВ Шепетівського РУТІ ГУНПу Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_8 зазначено. що покази ОСОБА_3 не підтверджують факту вчинення ОСОБА_9 насильницьких дій сексуального характеру відносно ОСОБА_6 , оскільки свідок не була безпосереднім очевидцем подій, що мали місце 24.11.2023 а обставини вчинення насильницьких дій їй відомі з показів самої потерпілої»

Статею 78 КПК України не передбачена підстава для відводу захисника, представника у випадку якщо він був допитаний як свідок.

Тому вважає, шо слідчий ВРЗСПЖЗО СВ Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області від 26.05.2025 невірно тлумачить пункт 3 частини другої статті 78 КПК України а тому дійшов невірного висновку, щодо відмови в задоволенні її клопотання про залучення її як адвоката до участі у кримінальному провадженні як представника неповнолітньої потерпілої та надання можливості ознайомитися з матеріалами кримінального провадження № 0002205 від 25.11.2023 року, внесеного за ч, 3 ст. 153КК України.

Відмовляючи її в задоволенні клопотання слідчим порушено право неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 передбачених п.8 ч.1 ст.56 КПКУ а саме мати представника та в будь-який момент кримінального провадження відмовитися від його послуг, а дії слідчого є дискримінаційними відносно потерпілої та суперечать принципу рівності усіх перед законом.

Просить суд постанову слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_10 , від 26.05.2025 про відмову в задоволенні клопотання про залучення адвоката до участі у кримінальному провадженні, як представника потерпілої та надання можливості знайомитися з матеріалами кримінального провадження № 0002205 від 25.11.2023 року, внесеного за ч. 3 ст. 153 КК України - скасувати.

Зобов`язати слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області повторно розглянути клопотання про залучення адвоката ОСОБА_3 до участі у кримінальному провадженні, як представника неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 та надання можливості ознайомитися з матеріалами кримінального провадження № 0002205 від 25.11.2023 року, внесеного за ч. 3 ст. 153 КК України.

В судовому засіданні адвокат скаргу підтримала та просила її задовольнити.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні проти скарги заперечували.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Слідчим суддею встановлено, що слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_10 , постановою від 26.05.2025 року відмовила у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , від 06.05.2025 року. Підставами для відмови у клопотанні ОСОБА_3 , слідча у своєму рішенні послалась на п.3 ч.2 ст. 78 та ч.2 ст.65 КПК України та зазначила, що ОСОБА_3 , є близьким родичем для неповнолітньої потерпілої ОСОБА_11 , а також ОСОБА_3 , була допитана по даному кримінальному провадженні в якості свідка.

Як зазначила ОСОБА_3 , у своїй скарзі, що нею як адвокатом 06.05.2025 року укладено договір №06/05/25 з ОСОБА_7 , яка є законним представником потерпілої ОСОБА_6 . Отже в потерпілої в кримінальному провадженні наявний законний представник із якою у ОСОБА_3 , укладено договір про надання правової допомоги.

ОСОБА_3 , в судовому засіданні вказала, що перебуває в родинних відносинах із малолітньою потерпілою ОСОБА_11 , (потерпіла є онукою та близьким родичем ОСОБА_3 ) та її законним представником ОСОБА_7 . Також зазначила, що по даному кримінальному провадженні була допитана в якості свідка.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження №002205, ОСОБА_3 , була допитана в якості свідка, що підтверджується протоколом допиту свідка від 30.11.2023 року (том 2 ар 125).

Згідно ст. 78 КПК України захисником, представником не має права бути особа, яка брала участь у цьому ж кримінальному провадженні як слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, потерпілий, цивільний позивач, цивільний відповідач, експерт, спеціаліст, перекладач.

Особа не має права брати участь у цьому ж кримінальному провадженні як захисник або представник також у випадках:

1) якщо вона у цьому провадженні надає або раніше надавала правову допомогу особі, інтереси якої суперечать інтересам особи, яка звернулася з проханням про надання правової допомоги;

2) зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю (зупинення дії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю або його анулювання) в порядку, передбаченому законом;

3) якщо вона є близьким родичем або членом сім`ї слідчого, прокурора, потерпілого або будь-кого із складу суду.

Так, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 78 КПК України особа не має права брати участь у цьому ж кримінальному провадженні як захисник або представник у випадку якщо вона є близьким родичем або членом сім`ї слідчого, прокурора, потерпілого або будь-кого із складу суду.

Статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Пунктом 8 статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та частиною 1 статті 9 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 9 червня 2017 року, конфлікт інтересів визначається як суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи не вчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності.

Підстави для відмови в укладенні договору про надання правової допомоги викладені у ч. 1 ст. 28 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» якою визначено, що адвокату, адвокатському бюро або адвокатському об`єднанню забороняється укладати договір про надання правової допомоги у разі конфлікту інтересів.

Згідно з п. 1 та 3 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів.

Адвокату забороняється укладати договір про надання правничої допомоги і він зобов`язаний відмовитися від виконання договору, укладеного адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, у разі, якщо: 1) доручення на виконання дій виходять за межі професійних прав і обов`язків адвоката; 2) результат, досягнення якого бажає клієнт, або засоби його досягнення, на яких він наполягає, є протиправними, суперечать моральним засадам суспільства, присязі адвоката України, правилам адвокатської етики; 3) адвокат брав участь у відповідному провадженні, і це є підставою для його відводу згідно з процесуальним законом; 4) виконання договору про надання правничої допомоги може призвести до розголошення адвокатської таємниці; 5) адвокат є членом сім`ї або близьким родичем посадової особи, яка брала або бере участь у господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справи про адміністративне правопорушення, щодо яких до адвоката звертаються з пропозицією укладення договору про надання правничої допомоги; 6) виконання договору може суперечити інтересам адвоката, членів його сім`ї або близьких родичів, адвокатського бюро або адвокатського об`єднання, засновником (учасником) якого він є, професійним обов`язкам адвоката, а також у разі наявності інших обставин, що можуть призвести до конфлікту інтересів; 7) адвокат надає правничу допомогу іншій особі, інтереси якої можуть суперечити інтересам особи, яка звернулася щодо укладення договору про надання правничої допомоги.

Неприпустимість конфлікту інтересів передбачено у ст. 9 Правил адвокатської етики, за приписами якої під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками перед клієнтом, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи не вчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності. Адвокат без письмового погодження з клієнтами, щодо яких виник конфлікт інтересів, не може представляти або захищати одночасно двох або більше клієнтів, інтереси яких є взаємно суперечливими або вірогідно можуть стати суперечливими, а також за таких обставин надавати їм професійну правничу (правову) допомогу. У разі отримання адвокатом конфіденційної інформації від клієнта, якому він надавав професійну правничу (правову) допомогу, пов`язаної з інтересами нового клієнта при наданні правничої допомоги, адвокат зобов`язаний отримати письмове погодження клієнтів, між якими виник конфлікт інтересів. За відсутності письмового погодження клієнта, в разі виникнення конфлікту інтересів в процесі реалізації адвокатом договору, такий договір має бути розірваний з дотриманням умов, визначених цими Правилами.

Тобто, вирішуючи питання про можливість взяти на себе захист іншої особи або надавати їй правову допомогу, адвокат повинен впевнитися, що така його діяльність не призведе до конфлікту інтересів його нового клієнта з інтересами особи, якій він надає або раніше надавав правову допомогу. Адвокат не має права прийняти доручення, якщо інтереси клієнта об`єктивно суперечать інтересам іншого клієнта, з яким адвокат зв`язаний угодою про надання правової допомоги, або якщо є розумні підстави вважати, що передбачуваний розвиток інтересів нового клієнта і того, якому він вже надавав допомогу, призведе до виникнення суперечності інтересів.

Таким чином, наявні достатні підстави вважати, що в цьому кримінальному провадженні передбачуваний конфлікт інтересів між учасниками кримінального провадження, що виключає можливість участі ОСОБА_3 , у даному кримінальному провадженні.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною в у постанові Верховного Суду від 24 червня 2020 року у справі № 821/890/18.

Крім того, як вказано вище, п. 3 ч. 2 ст. 78 КПК України передбачає у якості підстави для відводу захисника наявність між ним та потерпілим близьких родинних відносин або належність до однієї сім`ї.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 3 КПК України близькими родичами та членами сім`ї вважаються чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Суд бере до уваги наявність родинних відносин між ОСОБА_3 , та родиною неповнолітньої потерпілої ОСОБА_12 . Також суд враховує, що ОСОБА_7 , яка є законним представником ОСОБА_11 , не висловила своєї думки щодо вимог ОСОБА_3 , про залучення її до участі у кримінальному провадженні, як представника неповнолітньої потерпілої ОСОБА_12 .

Слідчий суддя зазначає, що вказані вище обставини можуть свідчити про наявність обставин та конфлікту інтересів які виключають право ОСОБА_3 , брати участь у цьому кримінальному провадженні у якості представника неповнолітньої потерпілої ОСОБА_11 , так як в розумінні ст. 78 КПК України, є обставинами, які викликають обґрунтовані сумніви в її неупередженості.

Слідчий суддя погоджується з постановою від 26.05.2025 року слідчого ОСОБА_10 , про відмову в задоволенні клопотання та не вбачає підстав для її скасування, оскільки оскаржувана постанова містить зміст обставин, які є підставами для прийняття такого рішення, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення Кримінального процесуального кодексу України.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 303, 305-307, 309, 220 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 13.06.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_13