печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5735/25-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 в порядку ст.ст. 170, 174 КПК України, в якій просить скасувати арешт, який накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 14.11.2024 у справі № 757/53025/24-к, в рамках кримінального провадження №0000133 від 15.02.2024. В обґрунтування доводів клопотання зазначив, що арешт накладено безпідставно та необґрунтовано.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 клопотання підтримала з підстав у ньому зазначених.

Слідчий в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання у зв`язку із його необґрунтованістю, просила відмовити.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, надходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000133 внесеному до ЄРДР 15.02.2024 за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2. ст. 209, ст. 368-5 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання, що 14.11.2024 у справі ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/53025/24-к накладено арешт на майно у кримінальному провадженні № 0000133, зокрема на:

-земельну ділянку з кадастровим номером № :05:005:2808, площею 0,0659 га, яка на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-земельну ділянку з кадастровим номером № :06:010:0513, площею 0,1 га, яка на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-житлове приміщення АДРЕСА_1 ,, яке на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-житлове приміщення АДРЕСА_2 ,, яке на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-житлове приміщення АДРЕСА_3 ,, яке на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-нежитлове приміщення ПА за адресою АДРЕСА_4 , яке на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-паркомісце № НОМЕР_1 , за адресою АДРЕСА_5 , яке на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-нежитлове приміщення №102, за адресою АДРЕСА_6 , яке на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-нежитлове приміщення №103, за адресою АДРЕСА_6 , яке на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-частина двоповерхової будівлі головного корпусу з південного боку (приміщення торгово- промислового призначення) загальною площею 312,9 кв. м., за адресою АДРЕСА_6 , яке на праві власності належить ОСОБА_6 ;

-автомобіль AUDI Q7, 2021 року випуску, д.н.з НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_6

-корпоративні права ТОВ «Хмельницький квартап-2» (код ЄДРГ10У:40599002) де ОСОБА_6 є засновником - розмір частки статутного(складеного) капіталу(пайового фонду) (грн.): 200000,00 тип бенефіціарного володіння: прямий вирішальний вплив, відсоток частки статутного капіталу або відсоток права голосу: 100;

-корпоративні права ТОВ «АГЕНТСТВО НЕРУХОМОСТІ УБК «БУКОВИНА-3» (код ЄДРГІОУ:41363345), де ОСОБА_6 є засновником - розмір частки статутного(складеного) капіталу(пайового фонду) (грн.): 25000,00, тип бенефіціарного володіння: прямий вирішальний вплив, відсоток частки статутного капіталу або відсоток права голосу: 50.

-корпоративні права ТОВ «Солеорто» (, де ОСОБА_6 є засновником - розмір частки статутного(складеного) капіталу(пайового фонду) (грн.): 400000,00, тип бенефіціарного володіння: прямий вирішальний вплив, відсоток частки статутного капіталу або відсоток права голосу: 100

-корпоративні права ТОВ «Дельта-С» (код ЄДРГІОУ: 14153687), де ОСОБА_6 є засновником - розмір частки статутного(складеного) капіталу(гіайового фонду) (грн.): 34369,50, тип бенефіціарного володіння: прямий вирішальний вплив, відсоток частки статутного капіталу або відсоток права голосу: 50

-корпоративні права ТОВ «Мега-транс» (код СДРПОУ:35435233) де ОСОБА_6 є засновником - розмір частки статутного(складеного) капіталу(пайового фонду) (грн.): 560880,00

-корпоративні права ТОВ «Укрекоагро» (код СДРПОУ:40392527) де ОСОБА_6 є засновником - розмір частки статутного(складеного) кагііталу(пайового фонду) (грн.): 2000,00

-корпоративні права TOB «ВСВ-старс» (код ЄДРГЮУ:44283069) де ОСОБА_6 є засновником - розмір частки статутного(складеного) капіталу(пайового фонду) (грн.): 33000,00, тип бенефіціарного володіння: прямий вирішальний вплив, відсоток частки статутного капіталу або відсоток права голосу: 33.

-корпоративні права ТОВ «ХМЕЛЬНИЦЬКОПТТОРГ» () де ОСОБА_6 є засновником - розмір частки статутного(складеного) капіталу(пайового фонду) (грн.): 3055980,72, тип бенефіціарного володіння: прямий вирішальний вплив, відсоток частки статутного капіталу або відсоток права голосу: 100;

-корпоративні права ТОВ «СТРИБОК» (), де ОСОБА_6 є засновником - розмір частки статутного(складеного) капіталу (грн.): 431475,50.

Накладаючи арешт на майно, слідчий суддя виходить з того, що є достатні підстави вважати, що майно, на яке просить накласти арешт прокурор, відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а тому є підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів та можливої спеціальній конфіскації.

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно положень ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 Кримінального процесуального кодексу України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Слідчий суддя дослідивши матеріали, заслухавши пояснення учасників, вважає, що доводи клопотання про скасування арешту є необґрунтованими, оскільки на час винесення ухвали про накладення арешту на майно, існували підстави для такого арешту, крім того слідчим суддею не встановлено, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї або іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, слідчий суддя вважає накладений арешт на майно є обґрунтованим, з урахуванням наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 174, 303, 305-307 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1