ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2131/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" липня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРИСПІЛЬ-БУД» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000991,

В С Т А Н О В И В:

25.07.2025 адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах ТОВ «БОРИСПІЛЬ-БУД», звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту нерухомого майна - нежитлової будівлі літ. «А» (РНОНМ 000), за адресою: м. Київ, вулиця Бориспільська, будинок 12-Ж, яка належить на праві власності ТОВ "БОРИСПІЛЬ-БУД", що був накладений ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 02.05.2025 у кримінальному провадженні № 0000991.

Клопотання мотивоване тим, що потреба в подальшому арешті майна відпала, оскільки власник майна не має жодного відношення до кримінального провадження та статусу підозрюваного, будь які дії відносно вказаної нежитлової будівлі органом досудового слідства не вчиняються, а отже відсутні правові підстави для подальшого збереження арешту майна, який порушує право власника на мирне володіння майном.

Від заявника надійшла заява, у якій він просив розглянути клопотання без його участі та задовольнити його.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання вказуючи, що досудове розслідування триває та ризики відчуження нерухомого майна продовжують існувати.

Заслухавши прокурора та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив такі обставини.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 02.05.2025, постановленою в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000991 від 27.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України, було накладено арешт на нежитлову будівлю літ. «А» (РНОНМ 000), за адресою: м. Київ, вулиця Бориспільська, будинок 12-Ж, яка належить на праві власності ТОВ "БОРИСПІЛЬ-БУД", із забороною здійснювати будь-які реєстраційні дії, відчужувати даний об`єкт нерухомого майна будь-яким особам, товариствам, установам, організаціям, підприємствам та фізичним особам або вчиняти будь які правочини із зазначеним нерухомим майном.

Зі змісту цієї ухвали убачається, що невстановлені особи, діючи на території м. Києва, виготовляли технічну документацію від імені суб`єктів господарювання, які мають для цього відповідну кваліфікацію, до якої були внесені неправдиві дані щодо фактичного стану об`єктів нерухомості (технічного стану, часу в якій вони були побудовані, їх введення в експлуатацію, відповідність будівельним вимогам та іншим нормам законодавства тощо), тим самим здійснювали підроблення офіційних документів, які видаються підприємством, яке має право видавати такі документи і які надають право для подальшого введення в експлуатацію об`єктів нерухомості, а також подальшої реєстрації права власності на ці об`єкти, з метою використання їх підроблювачем чи іншою особою. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, 19.04.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 за ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ) зареєстровано право власності на нежитлову будівлю літ. «А» (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), за адресою: м. Київ, вулиця Бориспільська, будинок 12-Ж. Підставою для державної реєстрації права власності на вказаний об`єкт нерухомого майна стало: технічний паспорт №219/2021, від 12.04.2021, видавник: ТОВ «ЮБ «ГРИВНА-ПЛЮС». Допитаний в якості свідка, засновник ТОВ «Експертно Юридичне Бюро «Гривна-плюс» ОСОБА_7 повідомив, що в 1997 році заснував ТОВ «ЕЮБ «Гривна-плюс», фінансова діяльність підприємства велась до 2014 року в м. Луганську. В травні 2014 року він переїхав до м. Києва у зв`язку із воєнним конфліктом і до теперішнього часу мешкає в м. Києві. В 2014 році він звільнив усіх працівників та вказане підприємство ніякої діяльності не здійснювало та з цього часу ТОВ «ЕЮБ «Гривна-плюс» не виготовляло будь яких технічних паспортів, висновків щодо технічної можливості поділу об`єктів майна або будь яких інших документів щодо об`єктів нерухомого майна. В подальшому право власності на вищевказаний об`єкт нерухомого майна неодноразово перереєстровувалось між пов`язаними особами та в останнє на підставі акту приймання-передачі нерухомого майна від 03.10.2023 право власності зареєстровано за ТОВ "БОРИСПІЛЬ-БУД" (). За інформацією Дарницької РДА в м. Києві розпоряджень про присвоєння вищевказаної поштової адреси не видавалось. Таким чином, є усі обґрунтовані та достатні підстави вважати, що реєстрацію та подальшу перереєстрацію права власності на вищевказаний об`єкт нерухомості здійснено на підставі підроблених документів.

Постановляючи вказану ухвалу слідчий суддя послався на те, що мав місце факт вчинення кримінального правопорушення, нежитлова будівля літ. «А» (РНОНМ 000), за адресою: м. Київ, вулиця Бориспільська, будинок 12-Ж, яка належить на праві власності ТОВ «БОРИСПІЛЬ-БУД» є об`єктом кримінального правопорушення, визнана речовим доказом, а тому підлягає арешту з метою запобігання її втрати чи відчуження третім особам.

Підстави, умови та порядок накладення арешту на майно у кримінальному провадженні визначені нормами глави 17 КПК України.

Відповідно до положень частин першої, другої статті 170 КПК України (у редакції, чинній на час постановлення ухвал про арешт майна) підставою для постановлення ухвали про арешт майна є наявність підстав чи розумних підозр вважати, що майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно частини 3 даної норми у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України дає визначення речових доказів як матеріальних об`єктів, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Питання скасування арешту майна врегульовані статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Доводи клопотання щодо відсутності у власника майна процесуального статусу підозрюваного у кримінальному провадженні та безпідставності обмеження його прав власника не заслуговують на увагу, оскільки при арешті майна з метою забезпечення збереження речових доказів перевіряється лише доказове значення майна, на яке накладається арешт, при цьому добросовісність набувача такого майна не є перешкодою для його арешту на цій підставі (частина десята статті 170 КПК України).

З огляду на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, обставин, які б свідчили про недотримання стороною обвинувачення вимог розумного строку досудового розслідування, при розгляді цього клопотання не установлено, а ризик відчуження належного ТОВ «БОРИСПІЛЬ-БУД» нерухомого майна як складової об`єкта кримінально протиправних дій продовжує існувати, підстав для перегляду цього заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя також не вбачає.

Керуючись статтею 174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРИСПІЛЬ-БУД» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000991.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1