ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/18099/25

Провадження № 11-сс/820/356/25

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

заявника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хмельницький апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької областівід 27 червня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27 серпня 2025 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, в апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу слідчого судді та повернути справу на новий розгляд до першої інстанції.

В обґрунтування скарги вказує, що слідчим суддею порушено вимоги ст. 214 КПК України. На думку апелянта, що стосується відомостей про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність слід звернути увагу, що останні вносяться виключно реєстратором заяви про кримінальне правопорушення, що чітко передбачено вимогами п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України і Положення № 298. а тому не є перешкодою попередня помилкова кваліфікація заявником статті, для обов`язку слідчого внести відомості до ЄРДР з правовою кваліфікацією, визначеною самим слідчим. Натомість, вважає апелянт, судом було проведено досудове розслідування до внесення відомостей в ЄРДР.

У судовому засідання суду апеляційної інстанції ОСОБА_5 підтримала свою апеляційну скаргу та просила її задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що її слід залишити без задоволення, з таких підстав.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь - якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписами п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, крім іншого, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність події кримінального правопорушення, а саме час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до положень статей 126, 129 Конституції України, статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом. Вказана норма закону визнана конституційною згідно з Рішенням Конституційного Суду № 8-рп/2011 від 12 липня 2011 року, в якому, поміж іншого, зазначено, що оцінка процесуальним діям судді може даватись тільки судами апеляційної чи касаційної інстанцій, і не може даватись будь-якими органами, в тому числі і слідчими органами.

Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 "Про незалежність судової влади", судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку, або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.

Отже, виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством і оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів та суддів щодо розгляду та вирішення справи поза процесуальним порядком не допускається.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за його заявою.

В обґрунтування скарги вказала, що 23.06.2025 вонаподала до ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, яке полягало у службовому підробленні, внаслідок чого було приховано скоєння кримінального правопорушення відносно її сина ОСОБА_6 (перевищення влади або службових повноважень), яке полягало у неправомірних діях працівників ТЦК та СП та працівників патрульної поліції, завданні тілесних ушкоджень та у викраденні людини.

Вказала, що 23.06.2025 ОСОБА_5 було видано талон-повідомлення № 19603, який містив підроблений текст «13.06.2025 о 17.49 надійшло повідомлення із служби 102 про те, що 13.06.2025 о 17.49 за адресою: м. Хмельницький, вул. Тернопільська, 44/1, просить приїзду СОГ. Патрульна поліція вже є на місці події. Заявник ОСОБА_5 ».

Зазначила, що вказаний текст відрізняється від тексту заяви ОСОБА_5 про злочинні дії працівників ТЦК та СП та працівників патрульної поліції, а зміст талону-повідомлення № 19603 суперечить наказу МВС України №100 «Про затвердження Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події» від 08.02.2019.

Прохалавизнати бездіяльність слідчого та зобов`язати уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_5 від 23.06.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, надати витяг з ЄРДР.

Суд відмовив у задоволенні скарги і належним чином мотивував своє рішення.

Із наданих матеріалів за заявою ОСОБА_5 слідує, що 23.06.2025 остання звернулася до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, у якій повідомила, що нею було подано заяву вчинення кримінального правопорушенняпрацівниками ТЦК та СП та працівниками патрульної поліції, а саме викрадення людини та неправомірні дії відносно її сина ОСОБА_6 та ОСОБА_7 23.06.2025 ВнП №1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області їй було відмовлено у видачі талону-повідомлення згідно із текстом заяви від 13.06.2025, а тому вимагає надати такий талон-повідомлення відповідно до заяви про неправомірні дії працівників поліції та ТЦК та СП. Указала, що дане кримінальне правопорушення підпадає під дію ст. 366 КК України (видано талон-повідомлення з текстом, який не відповідає тексту заяви про злочин).

Також до скарги ОСОБА_5 було долучено копію талону-повідомлення єдиного обліку № 20910, у якому вказано, що 23.06.2025 до чергової частини ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із письмовою заявою звернулася ОСОБА_5 , яка повідомила, що 13.06.2025 працівники ТЦК та СП та працівники патрульної поліції викрали та вчинили неправомірні дії відносно її сина ОСОБА_6 . Також 23.06.2025 не отримала талон-повідомлення за зверненням останньої від 13.06.2025 із текстом згідно із наказом № 100 МВС України. Дане кримінальне правопорушення підпадає під дію ст. 366 КК України.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Відповідно до розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року № 100, прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація. Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», реєструється в ІКС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО.

Стаття366 КК України встановлює кримінальну відповідальність за службове підроблення, тобто складання, видачу службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

Згідно із диспозицією ч. 1 ст. 366 КК України кримінальна відповідальність настає в разі вчинення однієї з альтернативних дій: а) складання неправдивого офіційного документу; б) видача неправдивого офіційного документа; в) внесення до офіційного документа неправдивих відомостей; г) інше підроблення офіційного документа.

Кожна із наведених у диспозиції дій є самостійною, тому вчинення будь-якої із них, тягне за собою склад злочину, передбачений ч.1 ст.366 КК України (службове підроблення).

Складання неправдивих офіційних документів означає повне виготовлення документа, який містить інформацію, що не відповідає дійсності. При цьому форма та реквізити документа відповідають необхідним вимогам.

Внесення до документів неправдивих відомостей - це внесення (включення) до дійсного (справжнього) офіційного документа, який зберігає належну форму та необхідні реквізити, інформації, яка повністю або частково не відповідає дійсності.

Вказане відповідає висновку, викладеному в постанові ВС у справі №608/1733/20 від 26 жовтня 2023 року.

Слідчийсуддя, обґрунтовано дійшов висновку, щозаява ОСОБА_5 про вчинення кримінальних правопорушень не містить конкретних фактичних даних, які б могли свідчити про можливе вчинення уповноваженими службовими особами Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області кримінальних правопорушень.

Оскільки, не відображення у талоні-повідомлення всього змісту заяви ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення від 13.06.2025, або ж тих відомостей, які на думку апелянта, є суттєвими та мали б бути обов`язково указаними у відповідному талоні-повідомленні № 19603, складеному за заявою від 13.06.2025, не указує на підробку зазначеного талону, а лише може свідчити про неналежне, помилкове або неповне їх відображення у відповідному документі та указувати, ймовірно, на неналежне виконання службових обов`язків відповідальною особою органу (підрозділу) поліції, до якого надійшла така інформація та слугувати (у випадку доведеності) підставою для дисциплінарної відповідальності.

Відомостей про те, що у зазначений талон-повідомлення № 1960 вносилися завідомо неправдиві відомості, які повністю або частково не відповідають дійсності, включалася певна інформація, яка повністю або частково не відповідає дійсності, у заяві ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення не зазначено.

Отже, наведені у заяві ОСОБА_5 обставини, не є відомостями, які можуть об`єктивно свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

У зв`язку із зазначеним, заява ОСОБА_5 від 23 червня 2025 року не є заявою про вчинення кримінального правопорушення в розумінні ст. 214 КПК України. Таким чином, невнесення по цій заяві відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не є бездіяльністю, про яку зазначає апелянт.

Наведеним спростовуються доводи ОСОБА_5 , що у її заяві викладені обставини, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та є підставою для попередньої кваліфікації за ч.1 ст. 366 КК України.

Що стосується доводів апеляційної скарги про те, що перевірка фактів, викладених у скарзі, покладається на слідчого або дізнавача, то цей обов`язок покладається на орган досудового розслідування лише стосовно заяв про кримінальне правопорушення.

Не кожна заява є заявою про кримінальне правопорушення лише через те, що так іменується, а лише та, яка містить очевидні факти та відомості, які б свідчили про вчинення кримінальних правопорушень, саме така заява є заявою про кримінальне правопорушення в розумінні ст. 214 КПК України, відомості по якій підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, твердження ОСОБА_5 , що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають буд-які заяві, які іменуються заявами про кримінальне правопорушення, не ґрунтуються на вимогах закону.

Також, на противагу твердженням апелянта, слідчий суддя розглянув скаргу у відповідності до вимог закону, на підставі повного і об`єктивного дослідження усіх наданих йому матеріалів, з наведенням мотивів прийняття відповідного рішення.

Зважаючи на викладене, колегія суддів приходить до висновку про законність і обґрунтованість ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької областівід 27 червня 2025 року, у зв`язку з чим не вбачає підстав для її скасування, а відтак, апеляційна скарга ОСОБА_5 не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні апеляційної скарги заявниці ОСОБА_5 відмовити.

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької областівід 27 червня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення залишити без змін.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Судді