Справа № 953/7159/25
н/п 1-кс/953/5065/25
УХВАЛА
"16" липня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб СУ ГУНП в Харківській області при розгляді заяви від 26.06.2025, -
09 липня 2025 року до суду надійшла скарга ОСОБА_3 (далі: заявник) у порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України на бездіяльність посадових осіб СУ ГУНП в Харківській області (далі: СУ ГУНП) при розгляді заяви від 26.06.2025.
14.07.2025 заявником подана заява про залишення скарги без розгляду.
До судового засідання заявник, представник СУ ГУНП, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання не з`явились, причину неявки не повідомили.
Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, зазначає наступне:
Згідно з положеннями ст.303 КПК України оскарження до суду рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування - це право особи.
Згідно зі ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
При цьому, положеннями КПК України не врегульовано наслідки відмови скаржника від поданої ним скарги або залишення без розгляду.
Разом з тим, правилами ч.1, ч.3 ст.26 КПК України затверджено принцип диспозитивності, за яким сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
З аналізу положень ст.26 КПК України слідчий суддя приходить до висновку, що звертатися до слідчого судді під час досудового розслідування зі скаргою є правом сторони кримінального провадження.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу, якими серед інших є засади змагальності та диспозитивності, в тому числі і принцип аналогії закону.
За змістом принципу диспозитивності кримінального провадження сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Отже, враховуючи, що використання громадянином його прав, наданих чинним законодавством України, у тому числі прав, передбачених КПК України, є його правом, а не обов`язком, який реалізовується ним на його власний розсуд, відмова від поданої скарги або залишення без розгляду за його клопотанням не призводить до порушення прав та інтересів скаржника та не порушує прав та інтересів інших осіб.
З огляду на викладене, беручи до уваги, що заявник просила залишити подану нею скаргу без розгляду, слідчий суддя вважає за можливе залишити дану скаргу без розгляду.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. 9, 26, 107, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб СУ ГУНП в Харківській області при розгляді заяви від 26.06.2025, - залишити без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1