Номер провадження по справі 1-кс/387/9/25
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою

10 січня 2025 року селище Добровеличківка

Слідчий суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1

із секретарем судового засідання ОСОБА_2

за участі сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_3

слідчого у кримінальному провадженні ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000010 від 09 січня 2025 відносно підозрюваного

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вергуни Черкаського району Черкаської області, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, маючому середню спеціальну освіту, не одруженому, на утриманні дітей не має, не працюючого, раніше судимому: 10.01.2024 Знамянським міським судом Кіровоградської області за ч. 4 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 5 років на підставі ст. 75 КК України звільнений з іспитовим строком на 1 рік; 22.09.2023 до Знамянського міського суду Кіровоградської області направлено обвинувальний акт за ч. 4 ст. 185 КК України; 31.10.2024 до Знамянського міського суду Кіровоградської області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 190 КК України; 21.12.2023 до Знамянського міського суду Кіровоградської області направлено обвинувальний акт за ч. 1 ст. 309 КК України; 30.04.2024 до Знамянського міського суду Кіровоградської області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 190 КК України; 29.08.2024 до Знамянського міського суду Кіровоградської області направлено обвинувальний акт за ч. 4 ст. 185 КК України; 11.09.2024 до Знамянського міського суду Кіровоградської області направлено обвинувальний акт за ч. 1 ст. 309 КК України; 29.11.2024 до Знамянського міського суду Кіровоградської області направлено обвинувальний акт за ч. 4 ст. 190 КК України, судимість у встановленому законом порядку не знята та не погашена, -

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старша слідча СВ ВП №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_7 10.01.2025 звернулася до суду з клопотанням, погодженим начальником Добровеличківського відділу Новоукраїнської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах досудового розслідування строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання слідча зазначила, що у провадженні слідчого відділу ВП №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області, перебувають матеріали кримінального провадження № 0000010 від 09.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.01.2025 близько 12 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , знаходився неподалік магазину «Копілка», який розташований по вул. Каденюка (колишня Гагаріна), 2 в м. Помічна Новоукраїнського району Кіровоградської області, де розмовляв із незнайомим йому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який через плече спереду мав барсетку з особистими речами.

ОСОБА_5 під час розмови із ОСОБА_8 зрозумів, що останній має вади мови та це дає йому фізичну перевагу, і цей в час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на заволодіння чужим майном.

З метою реалізації свого злочинного умислу направленого на заволодіння чужим майном, ОСОБА_5 , незважаючи на військовий стан, введений на території України указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», діючи умисно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, відкрито до потерпілого ОСОБА_8 , підійшов до нього, відчинив одну із блискавок барсетки та взяв із середини до рук грошові кошти в загальній сумі 1720,00 грн., наказавши потерпілому, щоб той тікав.

ОСОБА_5 продовжуючи свої протиправні дії направлені на відкрите викрадення чужого майна, розуміючи, що його злочинні дії помічені потерпілим, побіг в напрямку залізничного вокзалу та з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_8 матеріальних збитків на вище вказану суму.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 4 ст. 186 КК України.

09.01.2025 о 17:00 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

10.01.2025 о 10:00 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

ОСОБА_5 раніше судимий, має не зняту та не погашену судимість, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень які перебувають на розгляді Знамянського міського суду Кіровоградської області, вчинив тяжкий злочин, усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує, не має сталих соціальних зв`язків, ніде не працює, не одружений, не має постійного джерела прибутку, перебуваючи на волі може незаконно впливати на потерпілого та свідків. Таким чином, наявна сукупність підстав вважати, що останній з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового слідства та суду та вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Слідча вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну поведінку особи та перешкоджати здійсненню ним психологічного впливу на осіб у кримінальному провадженні,тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідча та прокурор клопотання підтримали, просили його задовольнити з підстав, викладених у ньому. Поряд з цим прокурор зазначив про можливість визначення застави при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний просив у задоволенні клопотання відмовити та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Зауважив на тому, що на його утриманні перебуває малолітня дитина, тому перебування під вартою позбавить його можливості забезпечувати дитину.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 просив задовольнити клопотання частково та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання, з таких підстав.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Як визначено ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 1 статті 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Як убачається із матеріалів клопотання, у провадженні слідчого відділу ВП №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області, перебувають матеріали кримінального провадження № 0000010 від 09.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

09.01.2025 о 17:00 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

10.01.2025 о 10:00 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Проаналізувавши зміст клопотання про застосування запобіжного заходу, а також доданих до клопотання доказів, а саме: протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 09.01.2025: протоколу огляду місця події від 09.01.2025; протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 від 09.01.2025; протоколу проведення слідчого експерименту від 09.01.2025; протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09.01.2024; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 09.01.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 09.01.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 09.01.2025; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 09.01.2025 ; повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 09.01.2025, інших матеріалів кримінального правопорушення та пояснень підозрюваного наданих в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України обґрунтована.

Слідчий суддя погоджується із доводами органу дізнання, що повідомлена ОСОБА_5 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21 квітня 2001 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182).

Аналіз наданих доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. CzechRepublic») 31315/96 від 25 квітня 2000 року, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Таким чином під час судового розгляду знайшов своє підтвердження ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (позбавлення волі на строк від семи до десяти років), а також ризик впливу на потерпілого та свідків з метою зміни останніми показань.

За наведеного слідчий суддя дійшов висновку про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, адже підстав для застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу слідчий суддя не вбачає, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, майновий стан (зі слів підозрюваного працює неофіційно вантажником, має середній дохід біля 30 000-35 000 грн на місяць), наявність судимості, слідчий суддя вважає необхідним, відповідно до п.1 ч.5 ст.182 КПК України визначити розмір застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 грн, оскільки внесення застави в такому розмірі, на думку слідчого судді, повинно достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та забезпечити в подальшому його належну процесуальну поведінку в даному провадженні, а також буде помірним для підозрюваного, зважаючи на розмір отримуваного ним доходу.

У разі внесення підозрюваним застави необхідно покласти на нього наступні обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, у якому він перебуває без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; уникати спілкування зі свідками та потерпілим в даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст.131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вергуни, Черкаського району Черкаської області, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з визначенням застави.

Термін тримання під вартою рахувати з моменту затримання з 17 години 00 хвилин 09 січня 2025 року до 17 години 00 хвилин 09 березня 2025 року та затримати його в залі суду.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок для внесення застави: платіжні реквізити депозитного рахунку: одержувач коштів : Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445; банк отримувача : ДКСУ м.Київ; рахунок отримувача: UA0002505. Призначення платежу - " ПІБ особи, яка вносить заставу на рахунок та ПІБ особи за яку внесено застава, найменування суду, що виніс рішення, номер справи.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, такі обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, у якому він перебуває без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- уникати спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому, прокурору та направити для відома та виконання Державній установі "Кропивницький слідчий ізолятор".

Строк дії ухвали визначити до 17 години 00 хвилин 09 березня 2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено 13 січня 2025 року о 08 годині 20 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_12