Справа № 202/1898/25
Провадження № 1-кс/202/1570/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про обрання запобіжного заходу

21 лютого 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000167 від 10.12.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, який народився у м. Дніпропетровську, Дніпропетровської області, не одруженому, який має на утриманні одну малолітню дитину, військовослужбовцю ВЧ НОМЕР_1 , раніше не судимому, але відносно якого у Самарському районному суді м. Дніпропетровська перебуває на розгляді обвинувальний акт за ч.5 ст.407 КК України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

21.02.2025 слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, яке мотивував тим, що у провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження №00000167, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Дніпровською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону.

Досудовим розслідуванням встановлено, що будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період, матрос ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. ст. 9, 11, 16, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 1 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, зобов`язаний свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, суворо дотримуватися Статутів Збройних Сил України, бути дисциплінованим, не допускати негідних вчинків самому та утримувати від них інших військовослужбовців.

Проте матрос ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем, всупереч зазначених вимог законодавства, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, здійснив умисне пошкодження чужого майна, вчинене шляхом підпалу.

Так, ОСОБА_5 , в грудні 2024 року (більш точного часу не встановлено), реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне збагачення шляхом заняття протиправною діяльністю, пов`язаною з умисним пошкодженням чужого майна шляхом підпалу при невстановлених обставинах, від невстановлених осіб отримав замовлення, а саме: за грошову винагороду здійснити підпал відділення №49117 АТ «Укрпошта», що розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Німецька (колишня Томська), буд. 24.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, ОСОБА_5 у невстановлений в ході досудового розслідування час, місці, спосіб та осіб придбав горючу речовину невстановленого походження.

Продовжуючи свій єдиний злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, ОСОБА_5 в період часу з 09 годин 44 хвилин по 10 годину 21 хвилин, 09.12.2024, взявши із собою заздалегідь приготовану горючу речовину невстановленого походження, прийшов до відділення №49117 АТ Укрпошта, що розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Німецька (колишня Томська), буд. 24, де діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, переконавшись, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, з метою доведення злочинного умислу до кінця, розбив за допомогою невстановленого досудовим розслідуванням предмету вікно, розташоване в тильній частині будівлі, після чого вказаною речовиною облив задню частину фасаду та через розбите вікно внутрішню частину будівлі відділення № НОМЕР_2 АТ Укрпошта, яку підпалив невстановленим джерелом вогню, після чого покинув місце вчинення кримінального правопорушення.

Внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_5 вищевказана будівля відділення №49117 АТ Укрпошта загорілася, тим самим останній умисно пошкодив чуже майно шляхом підпалу, власником якого є АТ «Укрпошта».

21.02.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Підозра відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України підтверджується та обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами у їх сукупності.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлена наявність ризиків, передбачених у п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та в п. 1, 2, 4, 6 ст.178 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, експертів у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи викладене просив слідчого суддю обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою безальтернативно.

У судовому засіданні прокурор доводи клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні.

ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти обрання запобіжного заходу, оскільки він не погоджується з обґрунтованістю підозри щодо нього і вважає, що не вчиняв ніяких злочинних дій. Підпал зробила інша особа, на яку він вказав під час допиту у слідчого. Просив у задоволенні клопотання відмовити або обрати більш м`який запобіжний захід.

Захисник підтримала позицію підозрюваного та додатково пояснила, що прокурором не доведена а ні обґрунтованість підозри, а ні наявність ризиків, які виправдовували тримання під вартою. Просила у задоволенні клопотання відмовити або обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши доводи, якими обґрунтовується клопотання слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

У провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження №00000167, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Дніпровською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону.

21.02.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого та інші відомості.

У судовому засіданні прокурором доведене, що існує обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, а саме: рапортом про виявлене кримінальне правопорушення; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , від 08.01.2025; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_7 , від14.02.2025; протоколом огляду відеозапису за участю свідка ОСОБА_7 , від 14.02.2025; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 14.02.2025; іншими наявними в матеріалах доказами, зібраними під час проведення досудового розслідування в їх сукупності.

Отже, існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані йому злочини.

При цьому слідчий суддя зазначає, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що необхідні для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення.

Крім того, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у даному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, передбачений ч.2 ст. 194 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі). Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Крім того, у судовому засіданні знайшов своє підтвердження ризик вчинення ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень, оскільки він не працює, а отже немає сталого доходу, що дає підстави виявити ті характерні ознаки, які підкріплюють твердження про небезпеку вчинення підозрюваним спроб вчинити інший злочин корисливої спрямованості.

Інших ризиків слідчим суддею не встановлено.

Також слідчим суддею оцінено в сукупності такі обставини: у разі визнання вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину, йому загрожує відбування покарання у вигляді позбавлення волі; вік та стан здоров`я підозрюваного, слабкі соціальні зв`язки за місцем постійного проживання; спосіб життя; відсутність судимостей, але наявність в провадженні суду кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

Отже, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені пунктом 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, є визначеною законом підставою застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

У судовому засіданні прокурором доведене, що більш м`який запобіжний захід обраний ОСОБА_5 на даній стадії кримінального провадження не зможе запобігти встановленим ризикам, так як перебуваючи під домашнім арештом або під дією іншого, більш м`якого запобіжного заходу, він без будь-яких перешкод зможе переховуватися від слідства та суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення з метою отримання доходу.

У той же час, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, у тому числі: вік та нормальний стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки за місцем мешкання; майновий стан, приходжу до висновку про можливість визначення підозрюваному розміру застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.3 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного необхідно застосувати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі, 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На думку слідчого судді, такий розмір застави розумно і пропорційно співвідноситься з обставинами вчинення кримінального правопорушення, особою підозрюваного, та зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, запобігти ризикам кримінального провадження та не є завідомо непомірним для нього, тощо.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього відповідні обов`язки.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню з одночасним визначенням розміру застави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193,194 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 на строк 60 (шістдесят) днів, а саме 21 лютого 2025 по 21 квітня 2025.

Ухвала про обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала втрачає силу 22.04.2025 року о 00 год. 00 хв., якщо строк тримання під вартою не буде продовжено.

Одночасно обрати ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 90 840 грн. 00 коп. (дев`яносто тисяч вісімсот сорок грн 00 коп), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяця з дня внесення застави, але не більше строку досудового розслідування.

В іншій частині клопотання відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи виконання покарань.

Продовження цього строку можливе у порядку передбаченому ст.199 КПК України

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчий суддя склав 25.02.2025

Слідчий суддя ОСОБА_8