Справа № 487/7081/23
Провадження № 1-кс/487/1874/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.03.2025 року Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Миколаєва клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000400 від 20.09.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням погодженим із прокурором Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_4 , у якому просив накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення цивільного позову, а саме на: 1/3 будинку АДРЕСА_1 ; транспортний засіб легковий автомобіль DAEWOO LANOS державний номер НОМЕР_1 .

Клопотання мотивовано тим, що 30.01.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. 17.03.2025 Херсонською обласною прокуратурою заявлено позов в інтересах держави в рамках провадження на суму 1 429 111,13 грн. Під час досудового розслідування встановлено наявність у ОСОБА_5 майна на яке може бути накладений арешт з метою забезпечення цивільного позову. Так, ОСОБА_5 має у власності рухоме та нерухоме майно: відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_5 належить 1/3 будинку АДРЕСА_1 ; відповідно до Єдиного державного реєстру транспортних засобів ОСОБА_5 належить легковий автомобіль DAEWOO LANOS державний номер НОМЕР_1 .

Слідчий до судового засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

В судовому засіданні власник майна був відсутній. Його неприбуття, згідно положень частини 1 статті 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання, матеріали, якими прокурор мотивував його доводи, слідчий суддя дійшов наступного.

Слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000400 від 20.09.2023, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Так, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 у період з 12.03.2023 по 31.07.2023, працюючи на посаді заступника начальника управління з організації медичної допомоги населенню медичних кадрів та звернень громадян Департаменту здоров`я Херсонської обласної державної адміністрації начальника відділу з організації медичної допомоги населенню, охорони материнства та дитинства, являючись службовою особою, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, не забезпечив розподіл до закладів охорони здоров`я лікарських засобів, наданих в якості гуманітарної допомоги, що призвело до закінчення терміну придатності останніх та неможливості використання їх за призначенням.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючи на посаді заступника начальника управління з організації медичної допомоги населенню медичних кадрів та звернень громадян Департаменту здоров`я Херсонської обласної державної адміністрації начальника відділу з організації медичної допомоги населенню, охорони материнства та дитинства, тобто, постійно обіймаючи посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, являючись відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, Примітки 1 до ст. 364 КК України службовою особою, на яку відповідно до наказу № 62-Н від 01.02.2023 Департаменту здоров`я Херсонської обласної державної адміністрації покладено обов`язок координації заявок та отримання лікарських засобів, медичних виробів та обладнання у якості гуманітарної допомоги, її розподіл до закладів охорони здоров`я (винесений на виконання наказу Міністерства охорони здоров`я України від 12 березня 2022 року № 474) у період з 12.03.2023 до 31.07.2023, не передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен був і міг їх передбачити (кримінально протиправна недбалість), допустив службову недбалість, а саме неналежне виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам та інтересам, а саме Департаменту здоров`я Херсонської обласної державної адміністрації, у вигляді матеріальної шкоди на загальну суму 1 429 111,13 гривень, за наступник обставин.

Так, 20.02.2023 на підставі декларації від 18.02.2023 про перелік товарів, що визначаються гуманітарною допомогою, інвойсу від 18.01.2023 № 80189561-Ukraine та донаційних сертифікатів від 18.01.2023 Державною установою «Центр громадського здоров`я» МОЗ України (далі ЦЕНТР) із Сполучених штатів Америки в якості гуманітарної допомоги, наданої підприємством «Direct Relief», отримано лікарський засіб виробництва США «Metformin Hydrochloride Extended-Release Tablets (NDC 0591-2720-60) 1000мг», Виробник «Actavis» з терміном придатності до 31.07.2023 (далі - Метформін) у кількості 180000 таблеток.

Зберігання отриманої Центром гуманітарної та благодійної допомоги забезпечується в логістичних центрах на підставі укладених з Центром договорів. Так, відповідно до договору від 05.04.2022 № 05-04/2022, укладеного між Центром, Організацією «Менеджмент Сайенсиз фор Хелс» (Замовник та Платник) та ТОВ «Фармасофт» (Товарний склад), останнім було прийнято на відповідальне зберігання Метформін в кількості 180000 таблеток, що зазначено в акті інвентаризації матеріальних цінностей, прийнятих на відповідальне зберігання від 23.02.2023 № 2453.

Згідно з розподілом, сформованим державним підприємством «Медичні закупівлі України» та погодженим із заступником Міністра з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації ОСОБА_6 , з використанням інформаційно-аналітичної системи «MedData» на підставі видаткової накладної від 02.03.2023 № 3866 Центром було передано КНП «Обласна база спеціального медичного постачання» Херсонської обласної ради Метформін в кількості 102180 таблеток.

12.03.2023 КНП «Обласна база спеціального медичного постачання» Херсонської обласної ради відповідно до наказу МОЗ України № 474 від 12.03.2022 та розподілу за видатковою накладною № 3866 від 02.03.2023 з Державної установи «Центр громадського здоров`я» МОЗ України в якості гуманітарної допомоги прийнято лікарський засіб виробництва США «Metformin Hydrochloride Extended-Release Tablets (NDC 0591-2720-60) 1000мг», Виробник Actavis: з терміном придатності до 31.07.2023.

Так, ОСОБА_5 у період з 12.03.2023 по 31.07.2023, будучи службовою особою, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, у порушення вимог наказу Департаменту № 62-Н від 01.02.2023 не здійснив моніторинг та контроль залишку медичних препаратів, що знаходилися на КНП «Обласна база спеціального медичного постачання» Херсонської обласної ради, серед яких з 02.03.2023 зберігався медичний засіб «Метформін» в кількості 102180 таблеток зі строком придатності до 31.07.2023, та неналежно виконуючи свої службові обов`язки, не передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен і міг їх передбачити (кримінально протиправна недбалість) не здійснив їх розподіл між закладами охорони здоров`я Херсонської області для їх подальшого використання шляхом призначення їх особам, хворим на цукровий діабет, що призвело до закінчення їх строку придатності на неможливості використання.

Таким чином, ОСОБА_5 через неналежне виконання своїх службових обов`язків, що виразилося у незабезпеченні розподілу гуманітарної допомоги до закладів охорони здоров`я Херсонської області, а саме лікарського засобу «Metformin Hydrochloride Extended-Release Tablets» (NDC 0591-2720-60) 1000мг в кількості 90 840 таблеток, наданого в якості гуманітарної допомоги, завдав матеріальних збитків Департаменту здоров`я Херсонської обласної державної адміністрації у сумі 1 429 111, 13 гривень, яка в 250 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян і є тяжкими наслідками.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є: службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

30.01.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, у тому числі з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України - арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, у тому числі на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі.

17.03.2025 Херсонською обласною прокуратурою заявлено позов в інтересах держави в рамках провадження на суму 1 429 111,13 грн.

Під час досудового розслідування встановлено наявність у ОСОБА_5 майна на яке може бути накладений арешт з метою забезпечення цивільного позову.

Так, ОСОБА_5 має у власності рухоме та нерухоме майно: відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_5 належить 1/3 будинку АДРЕСА_1 ; відповідно до Єдиного державного реєстру транспортних засобів ОСОБА_5 належить легковий автомобіль DAEWOO LANOS державний номер НОМЕР_1 .

Згідно ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із матеріалів клопотання встановлено, що 17.03.2025 Херсонською обласною прокуратурою заявлено позов в інтересах держави в рамках кримінального провадження на суму 1 429 111,13 грн.

Так, п.4 ч.2 ст.170 КПК України передбачена можливість накладення арешту для відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч.6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У відповідності до пунктів 4 та 5 частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу), а також розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Як зазначалося вище, відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України застосування арешту з метою відшкодування шкоди з метою забезпечення шкоди може бути за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

При цьому, згідно ч. 8 вказаної статті вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.

Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя враховує, що вказані критерії є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді.

Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). При цьому, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, тому відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Вирішуючи питання щодо способу арешту майна, який підлягає застосуванню, слідчий суддя враховує конкретні обставини провадження, а також пропорційність втручання в права та інтереси власника майна.

Згідно із ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема, заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно (ч. 5 ст. 173 КПК України).

Слідчий суддя вважає доведеним існування достатніх підстав вважати, що не накладення арешту на майно, зазначене слідчим у клопотанні, може призвести до його можливого відчуження на користь третіх осіб або настання інших наслідків, у зв`язку з чим не буде досягнута дієвість даного кримінального провадження.

Тому, враховуючи доведеність слідчим наявності ризиків, передбачених абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що накладення арешту на майно виправдає у цьому випадку ступінь втручання у право власності підозрюваного. Негативних наслідків та обмежень застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Разом з цим, слідчий суддя звертає увагу, що ОСОБА_5 не позбавлений права оскаржити судове рішення про арешт майна або звернутися із відповідним клопотанням в порядку ст. 174 КПК України.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає доведеним, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки сприятимуть досягненню мети щодо забезпечення стягнення зазначеної у цивільному позові суми збитків, таке втручання у право на власність є пропорційним, тому клопотання слід задовольнити.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 132, 170-172 Кримінального процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення цивільного позову, а саме на: 1/3 будинку АДРЕСА_1 ; транспортний засіб DAEWOO LANOS державний номер НОМЕР_1 , шляхом заборони відчуження вказаного майна.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення відповідно до пункту 9 частини 1 статті 309 Кримінального процесуального кодексу України.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1