Провадження № 1-кп/727/149/25
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання

про призначення експертизи

11 березня 2025 року Шевченківський районний суд м. Чернівці у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю обвинуваченого ОСОБА_4

за участю захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження ЄРДР №0000342/ з обвинувальним актом, затвердженим прокурором відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Чернівецької обласної прокуратури ОСОБА_6 , по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 301-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду м.Чернівці перебуває кримінальне провадження за обвинувальним актом затвердженим прокурором відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Чернівецької обласної прокуратури ОСОБА_6 , по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 301-1 КК України.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 звернулась до суду з клопотанням про призначення по даному кримінальному провадженню психологічної експертизи з використанням поліграфа установі на власний розсуд суду, із наступними питаннями: 1) Чи отримували Ви доступ до фото,-відеофайлів, які можуть бути кваліфіковані, як дитяча порнографія, використовуючи веб-ресурс https/zporno/video/domashne.? 2) Чи використовували Ви мережу «Торрент» для умисного завантаження фото,- відеофайлів, які можуть бути кваліфіковані, як «дитяча порнографія»? 3) Чи використовували Ви мережу «Торрент» для скачування публічних розважальних аудіо-, відеофайлів та програм, що заборонені законом? 4) Чи використовували Ви сайт rutor.org для одержання посилань мережі «Торрент» на художні фільми? 5) Чи використовували Ви сайт rutor.org для отримання посилань мережі Торрент» на файли з фото-, відеофайлами, які можуть бути кваліфіковані, як «дитяча порнографія»? 6) Чи використовували Ви мережу інтернет для пошуку інтернет-ресурсів, що містять фото-, відеофайли, які можуть бути кваліфіковані, як «дитяча порнографія», або посилання на такі файли?

Подаючи дане клопотання захисник посилається на те, що позиція сторони захисту полягає в тому, що ОСОБА_4 не мав прямого умислу вчинення даного кримінального правопорушення. Адвокат вважає, що у матеріалах кримінального провадження не міститься достатньої та належної перевірки відомостей, та наявна інформація не дає можливості для беззаперечного ствердження про наявність суб`єктивної сторони у діяннях ОСОБА_4 . Захисник стверджує, що проведення психологічної експертизи з використанням поліграфа по даному кримінальному провадженню необхідно для забезпечення об`єктивності, повноти, всебічності судового провадження та забезпечення права обвинуваченого на справедливий розгляд та вирішення справи відповідно до статті 21 КПК України.

При цьому, адвокат посилається на те, що згідно ч.1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Прокурор в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання захисника про призначення психологічної експертизи, посилаючись на те, що наявність суб`єктивної сторони в діях особи доводиться сукупністю доказів, здобутих під час досудового розслідування, які свідчать про умисне чи необережне вчинення нею діяння, і не відноситься до компетенції жодного виду судових експертиз. Разом з тим, щоб надати таку оцінку не потрібно спеціальних знань, окрім як в галузі права. Відповідно до п. 2.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 року №53/5, експерту забороняється: вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі з питань права.

Прокурор стверджує, що заявлене стороною захисту клопотання, свідчить не про необхідність встановлення психологічних особливостей обвинуваченого, а про його ставлення до інкримінованого діяння та на думку прокурора є обраною лінією захисту від пред`явленого обвинувачення. Крім того, як вбачається із питань, які сторона захисту просить винести на вирішення психологічної експертизи, вони вимагають від підекспертного односкладної відповіді «так» чи «ні» і це швидше є запитаннями для опитування з використанням поліграфа, проте в жодному разі не свідчать про особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці підекспертного, які мають юридичне значення.

Обвинувачений та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні клопотання про призначення по даній справі психологічної експертизи підтримали, просили суд його задовольнити.

Суд, вислухавши думки учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно зі ст.243 КПК України, експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Основними завданнями психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Порядок проведення такого виду експертизи визначається інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженими наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 N? 53/5.

Зокрема у розділі 6 Науково-методичних рекомендацій, окрім загальних положень (підвидів цієї експертизи, її об?єктів, основних завдань) наводиться і орієнтовний перелік питань, які вирішує психологічна експертиза. При цьому використання опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп?ютерного поліграфа проводиться лише з метою отримання орієнтувальної інформації (п. 6.8 Науково-методичних рекомендацій).

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Даний пристрій не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Пунктом 6.8.1 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за №705/3145, про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень передбачено, що предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій.

Разом з тим, положеннями чинного кримінального процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників судового розгляду із застосуванням поліграфа («детектора брехні») або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Згідно з ст.84 КПК України джерелами доказів є показання, речові докази, документи,висновки експертів. Процесуальним законодавством опитування з використанням поліграфу не віднесено до джерел доказів.

Статтею 101 КПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

З огляду на викладене, висновок психофізіологічного опитування особи з використанням поліграфа не відноситься до висновків експерта в розумінні ст.ст. 84, 101 КПК України, результати перевірок на поліграфі мають орієнтовне значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Також, слід зауважити, що зазначена експертиза не відноситься до експертиз, передбачених ч. 2 ст. 242 КПК України, проведення яких є обов`язковим.

Аналогічну правову позицію висловила Друга судова палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у постанові від 26.01.2023 року (справа №183/3452/19, провадження №51-3293 км 22), яка зауважила, що результати використання поліграфа у досудовому розслідуванні можуть мати доказове значення лише у виду такого доказу, як висновок експерта. Але для цього потрібно внести відповідні зміни до кримінального процесуального закону. Чинним законодавством не передбачено перевірку показань із застосуванням спеціального технічного засобу поліграфу («детекторі брехні») та використання отриманих даних як доказу.

Суб?єктивна сторона будь-якого протиправного діяння полягає не у поведінкових проявах особи, а у її ставленні до вчинюваного нею діяння, усвідомлення значення цього діяння та ставлення до наслідків, які ці діяння викличе.

Наявність суб?єктивної сторони в діях особи доводиться сукупністю доказів, здобутих як під час досудового розслідування, так і в судовому засіданні, які свідчать про умисне чи необережне вчинення нею діяння, і не відноситься до компетенції жодного виду судових експертиз.

Відповідно до п. 2.3 зазначеної Інструкції експерту забороняється: вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі з питань права.

За наведених обставин, підстав для проведення психологічної експертизи з використанням поліграфа суд не вбачає, а тому в задоволенні даного клопотання захисника слід відмовити.

Керуючись ст.ст.332, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 , яке в судовому засіданні підтримане захисником ОСОБА_5 та обвинуваченим ОСОБА_4 про призначення психологічної експертизи з використанням поліграфа - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: