Справа № 404/2621/25
Номер провадження 1-кс/404/894/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0000088, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваної: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Бовтишка, Олександрівського району, Кіровоградської області, українки, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1.Суть клопотання.

Старший слідчий в особливо важливих справах Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави 52 (п`ятдесят два) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідає ролі підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000088 від 05.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що штатними розписами Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, що діяли у період з 01.01.2021 по 30.06.2023, не передбачено функціонування у складі суду окремого режимно-секретного органу (підрозділу), однак забезпечення режиму секретності Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, згідно до Постанови КМУ №939 від 18.12.2013 та на підставі наказу голови Кіровоградського районного суду Кіровоградської області №3 від 04.05.2018, здійснювалось спеціально призначеними працівниками суду керівником апарату ОСОБА_4 (за період з 01.01.2021 по 30.06.2023) та старшим секретарем ОСОБА_7 (за період 01.01.2021 по 16.01.2023), які згідно вимог ст. 21 Закону України «Про держану таємницю», Положення «Про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці» затвердженого Кабінетом Міністрів України від 15.06.1994 №414, мали право отримувати надбавку/компенсацію за роботу, що передбачає доступ до державної таємниці в розмірі 50 % посадового окладу.

Іншим працівникам Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, а саме ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 за період з 01.01.2021 по 30.06.2023, та ОСОБА_7 у період з 16.01.2023 по 30.06.2023, у порядку вимог ст. 21 Закону України «Про держану таємницю», Положення «Про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці» затвердженого Кабінетом Міністрів України від 15.06.1994 №414, як особам які працюють в умовах режимних обмежень, крім працівників режимно-секретних органів, установлюється надбавки до посадових окладів (тарифних ставок), за роботу, що передбачає доступ до державної таємниці ступеня «цілком таємно» в розмірі 15 % посадового окладу.

ОСОБА_4 , будучи протягом тривалого часу керівником апарату Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, була достеменно обізнана щодо вимог Закону України «Про держану таємницю», Положення «Про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці» затвердженого Кабінетом Міністрів України від 15.06.1994 №414, Положення про Кіровоградського районного суду Кіровоградської області щодо порядку та розміру встановлення доплати у вигляді надбавки до посадового окладу, особам які за умовами своєї професійної діяльності постійно працюють з документами та відомостями, що становлять державну таємницю за формою секретності «Цілком таємно» та «Таємно» чинних на 04.01.2021.

ОСОБА_4 впродовж 2021, 2022 та 2023 років вчинила розтрату чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем на загальну суму 154719,51 гривень, а саме, внесла недостовірні відомості до наказів про встановлення щомісячної доплати у вигляді надбавки у розмірі 50% посадового окладу працівникам Кіровоградського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 .

За рахунок встановлення щомісячної доплати у вигляді надбавки до посадового окладу/компенсації у зв?язку з виконанням робіт, які передбачають доступ до державної таємниці, у завищеному розмірі, зайво нараховано та виплачено з державного бюджету в особі Територіального управління Державної судової адміністрації у Кіровоградській області, грошові кошти вказаним особам.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Під час досудового розслідування 20.03.2025 в порядку ст.278 КПК України вручене ОСОБА_4 повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків,передбачених ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує: допитами свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та іншими допитами осіб у даному кримінальному провадженні; актом ревізії; адміністративними та бухгалтерськими документами, вилученими в ході проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій; висновком почеркознавчої експертизи; висновком економічної експеритизи; іншими матеріалами у кримінальному провадженні.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваної запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, - можливість переховуватись від органів досудового розслідування або суду; можливість незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

ІІ. Позиції сторін.

Прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити посилаючись на обставини викладені в ньому.

З урахуванням наявності вагомих доказів обґрунтованості підозри, обставин вчинення злочину, його тяжкості, міри покарання, а також особи підозрюваної та її бажання уникнути кримінальної відповідальності, досудовим розслідуванням встановлено наявність ризиків передбачених:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України можливість підозрюваного ухилятись від кримінальної відповідальності шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду шляхом залишення місця проживання, маючи при цьому всі можливості та засоби залишити межі території України або виїхати до непідконтрольних Україні територій, у зв`язку з введеням воєнного стану;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України з урахуванням тяжкості покарання та вагомості доказів обґрунтованості підозри, ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, зокрема на свідків, які вже допитані у проваджені і дають викривальні свідчення ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та інших свідків, які вже допитані, так і тих, що підлягають встановленню та допиту, з метою зміни та дачі показань останніми на її користь;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме укривати від слідства дійсні обставини скоєння кримінального правопорушення та обставини необхідні для встановлення істини у провадженні;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі стосовно осіб, які дають покази, підтверджуючі її вину, будучи особою, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину і, як результат, схильною до вчинення інших.

Підозрювана проти задоволення клопотання заперечила.

Щодо себе вказала, що раніше не судима, працює бібліотекарем у вищому навчальному закладі, отримує заробітну плату біля 13 тисяч гривень на місяць. Заміжня, чоловік не працює з 2022 року, постійно хворіє. Проживає за адресою: АДРЕСА_1 у власному житлі, яке перебуває в іпотеці, строк дії договору іпотеки спливає у 2031 році. Допомагає батькам пенсіонерам, які проживають окремо у Кіровоградській області.

Щодо наявності у власності будинку, вказала, що такий об`єкт нерухомості непридатний для проживання. Щодо автомобіля, який перебуває у власності її родини, вказала, що він придбаний за рахунок накопичень чоловіка, які він відкладав поки мав змогу працювати.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання, вказав, що зазначені прокурором ризики не доведені зважаючи на наявність у його підзахисної сталих соціальних зв`язків.

Так, ОСОБА_4 заміжня, опікується батьками похилого віку, чоловік хворіє. З 2018 року не виїжджала за межі території України, дія закордонного паспорта закінчилась.

Наразі всі свідки допитані, документи, інші докази віднайдені та долучені до матеріалів кримінального провадження, можливості ознайомитись з матеріалами провадження його підзахисна не має до його завершення. Розслідування кримінального провадження триває майже рік, що свідчить про етап його явного завершення.

Вказав, що в разі, якщо слідчий суддя прийде до висновку, що слідчим підозра обґрунтована та наявні ризики, визначені ст. 177 КПК України, до його підзахисної може бути застосований запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000088 від 05.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України..

20.03.2025 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Harav. UnitedKingdomof 16 October 2001, § 34).

Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italyof 11 January 2001, §45).

Дослідивши докази, надані прокурором в обґрунтування поданого клопотання, слідчий суддя вважає їх достатніми для висновку, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, у об`ємі як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи з критеріїв "розумної підозри", тобто наявності фактів та іншої інформації, яка могла б переконати неупередженого спостерігача в тому, що ОСОБА_4 могла вчинити інкриміновані їй правопорушення.

Наявність обґрунтованої підозри на ранній стадії досудового розслідування на переконання слідчого судді підтверджується на підставі досліджених копій документів, які долучені до клопотання, зокрема, протоколами допиту свідків, актом ревізії, адміністративними та бухгалтерськими документами, висновками експертиз.

Щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та на які посилається прокурор в клопотанні, слідчий суддя зазначає таке.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.23, ст.224, ч.4 ст.95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Тобто, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризику, визначеного п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя зазначає таке.

Обґрунтовуючи наявність даного ризику прокурор під час розгляду клопотання та слідчий у своєму клопотанні посилались на тяжкість інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, одне з яких відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, покарання за вчинення якого передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Разом з тим, тяжкість покарання сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), 2005, § 58).

Так, ОСОБА_4 має сталі соціальні зв`язки, зокрема має офіційне місце роботи, має постійне місце проживання та реєстрації, раніше не судима, заміжня, опікується батьками похилого віку та чоловіком, який з 2022 року проходить лікування, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування має мінімальний рівень інтенсивності.

Наразі відсутні об`єктивні факти і докази на те, що підозрювана намагається, намагатиметься або має намір знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення - не підтверджується фактичними даними. ОСОБА_4 не судима, до кримінальної відповідальності не притягалася, тобто, за відсутності кримінальної історії минулого підозрюваної та належних доказів про її протиправну поведінку у матеріалах клопотання - неможливо стверджувати про схильність підозрюваної до асоціальної, протиправної поведінки, до вчинення нею протиправних вчинків.

Згідно з вимогами ст.ст. 178, 183 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 раніше не судима, підозрюється, крім інших злочинів, також у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення, має вік 44 роки, має постійне місце проживання та реєстрації, заміжня, офіційно працевлаштована, має у власності нерухоме майно, відтак має міцні соціальні зв`язки.

Отже, з огляду на зазначене вище: встановлено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень; наявні достатні підстави вважати, що існують деякі із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор.

Щодо застосування до підозрюваної запобіжного заходу запропонованого слідчим.

З запропонованої слідчим суми застави вбачається, що слідчий виходив з суми збитків, встановлених експертизами, яка з огляду на матеріальний стан підозрюваної є непомірною для неї та її рідних.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що встановлення надто великого розміру застави відсуває на другий план досягнення його мети - забезпечення процесуальної поведінки особи, зокрема забезпечення явки підозрюваної, висуваючи наперед перспективу отримання якомога більшої суми грошей державою.

Застава для особи не має бути надмірним тягарем і призвести до скрутного матеріального становища її та її родини - це не покарання. Застава лише має забезпечити виконання особою (підозрюваним) процесуальних обов`язків на час досудового розслідування чи судового розгляду і не може забезпечувати виконання вироку.

З огляду на це, враховуючи дані про особу підозрюваної, зокрема, міцні соціальні зв`язки за місцем свого проживання, зважаючи на боргові зобов`язання підозрюваної, слідчий суддя дійшов висновку, що вагомі підстави для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави відсутні. Ризик переховування від органів досудового розслідування чи суду, хоча і доведений, але не досягає такого рівня інтенсивності, що свідчило б про необхідність про застосування запобіжного заходу, про яке клопотав слідчий, враховуючи наявність у підозрюваної стійких соціальних зв`язків і стримуючих від втечі факторів. Так само і реалізацію ризиків незаконного впливу на свідків, знищення важливих для цього кримінального провадження речей і документів можна запобігти покладенням на підозрювану певних обов`язків, яких вона має дотримуватися.

Отже, з матеріалів клопотання та пояснень прокурора встановлено, що стороною обвинувачення не доведено всіх ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Прокурор в судовому засіданні не довів тих обставин і не послався на докази, які б підтверджували ту обставину, що до підозрюваної не можливо застосувати інший більш м`який запобіжний ніж застава.

Оцінюючи у сукупності всі обставини вчинення кримінального правопорушення, особу підозрюваної, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та попередження вчинення нею дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, може бути досягнуто шляхом застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання. При цьому, у разі встановлення в ході досудового слідства спроб ухилення від слідства і суду, незаконного впливу на свідків, або ж невиконання покладених на неї процесуальних обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Застосовуючи до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на неї обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Крім того, при прийнятті рішення по даному клопотанню, слідчий суддя враховує реакцію суспільства та соціальні наслідки правопорушення, адже, враховуючи спосіб вчинення злочину, предмет злочинного посягання (кошти місцевого бюджету), а також розмір матеріальних збитків завданих кримінальним правопорушенням, воно викликало особливий суспільний резонанс, висвітлення в засобах масової інформації як регіональних так і загальнодержавних.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182. 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на неї наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора у кримінальному провадженні та слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі Кіровоградської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, за винятком проведення за їх участі слідчих дій;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Початок дії строку застосованого відносно підозрюваної особистого зобов`язання обчислювати з дня винесення цієї ухвали, тобто з 21.03.2025.

Особисте зобов`язання встановити у межах строку досудового розслідування, тобто до 20.05.2025.

Підозрюваній ОСОБА_4 роз`яснити, що в разі невиконання перерахованих обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого, а на стадії перебування справи у провадженні суду, на прокурора.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Слідчий суддя Кіровського ОСОБА_1

районного суду

м.Кіровограда