Справа №705/6083/24
1-кс/705/1651/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2024 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань Черкаської області клопотання старшого слідчого ВРЗСТ СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Красногірка, Голованівського району, Кіровоградської області, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, учасника бойових дій, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий ВРЗСТ СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області майор поліції ОСОБА_4 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, що було погоджене прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді - тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В клопотанні слідчим вказано, що 02.11.2024 близько 19:30 на 202 км +556 м. а/д М-05 «Київ-Одеса», неподалік м. Умань Черкаської області, водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, керуючи автомобілем «Audi-А4» р.н. НОМЕР_1 та рухаючись ним зі сторони м. Одеса по напрямку м. Київ, діючи необережно, будучи неуважним, не слідкуючи за дорожньою обстановкою та відповідно не реагуючи на її зміну, маючи технічну спроможність вжити заходів для зупинки керованого ним автомобіля, порушуючи вимоги пп. 2.3. б), 2.9. а), 12.3. Правил дорожнього руху України, згідно з якими: «2.3. Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі»; «2.9. а) Водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції»; «12.3. У разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди, виконання яких було необхідною та достатньою умовою для запобігання наслідкам свого діяння, не вжив заходів до зупинки керованого ним автомобіля та допустив зіткнення із задньою частиною авто-потяга у складі автомобіля «Renault-Premium», р.н. НОМЕР_2 та напівпричепа «Van-Hool» моделі «3В0011» р.н. НОМЕР_3 під керуванням водія ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався у правій смузі попереду та в попутному з ним напрямку.

В результаті таких дій ОСОБА_5 , пасажир автомобіля «Аudi-А4» р.н. НОМЕР_1 - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримав тілесні ушкодження, у виді ЗЧМТ, СГМ, забою головного мозку, закритого компресійного перелому L-1 хребта, забійно-рваних ран лобної ділянки голови, які відносяться до середніх тілесних ушкоджень, що спричинили тривалий розлад здоров`я.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.11.2024 за №0001783 внесено відомості за цим фактом за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

04.11.2024 склад кримінального правопорушення, перекваліфіковано ч. 1 ст. 286 на ч.1 ст. 286-1 КК України.

З урахуванням зібраних доказів ОСОБА_5 04.11.2024 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

04.11.2024 до Уманського міськрайонного суду подано клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу в виді домашнього арешту.

07.11.2024 у день розгляду вище вказаного клопотання, ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, оскільки 07.11.2024 звернувся до КНП «Голованівська лікарня» за медичною допомогою.

07.11.2024 слідчим суддею Уманського міськрайонного суду ОСОБА_9 клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу в виді домашнього арешту залишено без розгляду, у зв`язку з тим, що органом досудового розслідування не забезпечена явка ОСОБА_5 у судове засідання.

В період з 08.11.2024 по 22.11.2024 ОСОБА_5 проходив стаціонарне лікування в КНП «Голованівська лікарня Голованівської селищної ради» із діагнозом: ЗЧМ, виражений цефалічний, антено-вегетативний синдром.

Згідно отриманої 10.12.2024 інформації із Державної міграційної служби України, 29.11.2024 підозрюваний ОСОБА_5 , перетнув державний кордон України на контрольному пункті Шегині Львівської області, виїхавши на територію іншої держави - республіка Польща, де з метою ухилення від кримінальної відповідальності, переховується від органу досудового розслідування та суду по даний час. На даний час ОСОБА_5 державний кордон України в напрямку в`їзд не перетинав.

У зв`язку з чим 13.12.2024 ОСОБА_5 оголошено в міжнародний розшук.

Причетність до вчинення вказаного злочину ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Підставою застосування запобіжного заходу, на думку слідчого, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки усвідомлює, що за вчинені злочини йому загрожує покарання у виді позбавлення волі, при цьому щодо злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України наявна законодавча заборона на звільнення від відбування покарання з випробуванням, також підозрюваний, будучи ознайомлений зі своїми правами та обов`язками, з метою уникнення відповідальності, 29.11.2024 перетнув державний кордон України в напрямку Республіки Польщі, та на разі його місце перебування не встановлено; незаконно впливати на потерпілого та його родичів, свідків, понятих у цьому кримінальному провадженні, оскільки останній зацікавлений у зміні ними своїх показань та з матеріалів кримінального провадженні йому відомо їх анкетні дані. У зв`язку з цим для ухилення від кримінальної відповідальності він може впливати на інших учасників провадження шляхом умовлянь, залякувань, погроз, примусу, з метою зміни останніми показань. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованому йому злочину. Окрім цього, ОСОБА_5 схильний до антисоціальної та антигуманної поведінки, дозволяючи собі керувати автомобілем у стані алкогольного сп`яніння. Він неодружений, що вказує на відсутність у нього такого соціально стримуючого фактору, як сім`я.

Просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання та просив суд застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши доводи прокурора, перевіривши матеріали клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя прийшов до таких висновків.

Згідно з ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосовування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки (ст. 178 КПК України).

Щодо розгляду клопотання слідчим суддею без повідомлення та участі підозрюваного.

Частина 6 статті 193 КПК України передбачає спеціальний порядок вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - розгляд такого клопотання здійснюється за відсутності підозрюваного, оголошеного у міжнародний розшук. Відповідно прокурор не повинен вручати зазначене клопотання підозрюваному, який оголошений у міжнародний розшук і який не має брати участь у його розгляді, а слідчий суддя не має здійснювати його виклик чи повідомлення про судове засідання з розгляду цього клопотання. Загалом метою цієї норми є забезпечення можливості примусової доставки до суду підозрюваного, який виїхав за межі України у зв`язку з чим оголошений у міжнародний розшук, для вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно отриманої 10.12.2024 інформації із Державної міграційної служби України, 29.11.2024 підозрюваний ОСОБА_5 , перетнув державний кордон України на контрольному пункті Шегині Львівської області, виїхавши на територію іншої держави - республіка Польща, де з метою ухилення від кримінальної відповідальності, переховується від органу досудового розслідування та суду по даний час. На даний час ОСОБА_5 державний кордон України в напрямку в`їзд не перетинав.

У зв`язку з чим 13.12.2024 ОСОБА_5 оголошено в міжнародний розшук.

Щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 .

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання наявні достатні підстави, які вказують на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, який віднесений до категорії не тяжких. Така причетність, на думку слідчого судді, підтверджується матеріалами кримінального провадження, які долучені до клопотання слідчого.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

Висновки органу досудового розслідування щодо причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати обрання заходу забезпечення кримінального провадження.

Щодо наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що є вірогідність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки усвідомлює, що за вчинений злочини йому загрожує покарання у виді позбавлення волі, при цьому щодо злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України наявна законодавча заборона на звільнення від відбування покарання з випробуванням, також підозрюваний, будучи ознайомлений зі своїми правами та обов`язками, з метою уникнення відповідальності, 29.11.2024 перетнув державний кордон України в напрямку Республіки Польщі, та на разі його місце перебування не встановлено;

3) незаконно впливати на потерпілого та його родичів, свідків, понятих у цьому кримінальному провадженні, оскільки останній зацікавлений у зміні ними своїх показань та з матеріалів кримінального провадженні йому відомо їх анкетні дані. У зв`язку з цим для ухилення від кримінальної відповідальності він може впливати на інших учасників провадження шляхом умовлянь, залякувань, погроз, примусу, з метою зміни останніми показань. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованому йому злочину.

Окрім цього, ОСОБА_5 схильний до антисоціальної та антигуманної поведінки, дозволяючи собі керувати автомобілем у стані алкогольного сп`яніння. Він неодружений, що вказує на відсутність у нього такого соціально стримуючого фактору, як сім`я.

Враховуючи встановлені під час досудового розслідування обставини, слідчий суддя вважає доведеною наявність достатніх та обґрунтованих підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може вживати заходи для подальшого перешкоджання кримінальному провадженню.

Щодо оголошення ОСОБА_5 у міжнародний розшук.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного слідчий суддя, серед іншого, також зобов`язаний встановити наявність достатніх підстав вважати, що такий підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

Кримінальний процесуальний кодекс України жодним чином не обумовлює ухвалення судового рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного доведеністю факту перебування такої особи у міжнародному розшуку, а лише визначає необхідність оголошення такого розшуку (ч. 6 ст. 193, ч. 2 ст. 281 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

Водночас вказана норма права не відокремлює оголошення особи в державний, міждержавний чи міжнародний розшук. Тобто, підставами для оголошення підозрюваного в розшук (державний, міждержавний, міжнародний) є відсутність під час досудового розслідування відомостей про його місцезнаходження або перебування такої особи за межами України та неявка без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик.

Згідно отриманої 10.12.2024 інформації із Державної міграційної служби України, 29.11.2024 підозрюваний ОСОБА_5 , перетнув державний кордон України на контрольному пункті Шегині Львівської області, виїхавши на територію іншої держави - республіка Польща, де з метою ухилення від кримінальної відповідальності, переховується від органу досудового розслідування та суду по даний час. На даний час ОСОБА_5 державний кордон України в напрямку в`їзд не перетинав.

Щодо обґрунтованості застосування запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Визначаючи, вид запобіжного заходу, слідчий суддя, у відповідності до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховує те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні злочину за який передбачене покарання лише пов`язане з позбавленням волі, останній уникає кримінального провадження та покарання, переховується на території іншої держави - Республіка Польща, тому існує надто великий ризик, що перебуваючи на волі може продовжувати переховуватись від органу досудового розслідування, та в подальшому суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, тому обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки та не забезпечить всебічного, повного та об`єктивного проведення досудового розслідування у розумні строки.

Дані обставини на думку слідчого судді, не можуть свідчити про можливість застосування більш м`якого, ніж тримання під вартою, запобіжного заходу.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, вчинення якого інкримінується ОСОБА_10 , доведення прокурором наявності обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає доведеною та обґрунтованою необхідність обрання до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також те, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя позбавлений можливості застосувати щодо підозрюваного більш м`який запобіжний захід, оскільки таке питання буде розглядатися судом після затримання підозрюваного у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Також слідчий суддя при постановленні ухвали враховує положення абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України де зазначено, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук, розмір застави не визначається.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 належить задовольнити.

Керуючись статтями 177, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_5 і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Виконання ухвали доручити працівникам Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області та сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУ Національної поліції в Черкаській області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_11