ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/995/24 Номер провадження 11-сс/814/163/25Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2025 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду у складі:

головуючого суддіОСОБА_2
суддів: за участю секретаря судового засіданняОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 31 грудня 2024 року,

в с т а н о в и л а:

Цією ухвалою повернуто ОСОБА_6 подану ним скаргу на постанову слідчого Першого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Полтава від 05 листопада 2024 року в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 жовтня 2024 року за №0000418, у зв`язку з поданням її після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України.

Постановлене рішення слідчий суддя мотивував тим, що ОСОБА_6 допущено тривалий пропуск строку на подання скарги й не надано підтвердження наявності поважних причин пропуску цього строку, а тому є відсутніми підстави для його поновлення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 31 грудня 2024 року й постанову слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією в м. Полтава) ТУ ДБР у м. Полтава від 05 листопада 2024 року про відмову у визнанні його потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 жовтня 2024 року за №0000418, надати йому статус потерпілого в цьому провадженні. Свої вимоги мотивує тим, що слідчий суддя дійшов безпідставного висновку про відмову в поновленні йому строку на оскарження рішення слідчого та не врахував те, що в зазначеному вище кримінальному провадженні слідчим суддею було скасовано дві постанови про відмову у визнанні його потерпілим, але, незважаючи на це, йому не надається статус потерпілого та подані ним клопотання не розглядаються.

Учасники провадження були належним чином повідомлені про місце, дату, час судового засідання апеляційної інстанції та просили здійснювати апеляційний розгляд за їх відсутності.

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ заслухала суддю-доповідача, перевірила матеріали провадження та дійшла висновку про те, що апеляційна скарга, як наслідок, підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційних скарг. Суд апеляційної інстанції вправі вийти за межі апеляційних вимог, якщо цим не погіршується становище обвинуваченого або особи, щодо якої вирішувалося питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Статтею 370 КПК України унормовано, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Перевіркою матеріалів провадження колегією суддів установлено, що слідчим суддею було допущено істотне порушення вимог КПК України.

Виходячи з положень п.2 ч.3 ст.407, п.3 ч.1 ст.409 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу слідчого судді та постановляє нову ухвалу з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону.

Частиною 1 ст.412 КПК України унормовано, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог КПК України, які перешкодили чи могли перешкодити ухвалити законне й обґрунтоване судове рішення.

Згідно з п.п.1, 2, 14, 15, 17, 19 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження мають відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, доступ до правосуддя, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, диспозитивність.

У силу ч.1 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст.ст.318-380 КПК України, з урахуванням положень глави 26 КПК України.

Частиною 1 ст.117 КПК України передбачено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді.

За загальним правилом на підставі ст.350 КПК України клопотання учасників судового провадження розглядаються після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала.

Зміст положень ч.3 ст.306 КПК України та загальних засад кримінального провадження свідчить про те, що під час провадження скаржник (особа, яка подала скаргу) має певні права, зокрема, бути повідомленим про місце, дату й час судового засідання, брати участь у ньому. Саме на слідчого судді покладено обов`язок забезпечити реалізацію скаржником указаних вище прав.

Повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Повідомлення здійснюється в порядку, передбаченому главою 11 КПК України (ч.ч.1, 3 ст.111 КПК України).

Відповідно ж до ч.ч.1, 2 ст.135 глави 11 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

У разі якщо особа подала письмову заяву про здійснення виклику в конкретному кримінальному провадженні з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), то за наявності технічної можливості така особа викликається шляхом надсилання їй текстових повідомлень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_6 в порядку ст.303 КПК України подав до слідчого судді скаргу, за змістом якої оскаржував постанову слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією в м. Полтава) ТУ ДБР у м. Полтава від 05 листопада 2024 року про відмову у визнанні його потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 жовтня 2024 року за №0000418, бездіяльність слідчого щодо невиконання судового рішення від 27 вересня 2024 року щодо надання мотивованої відповіді на його ( ОСОБА_6 ) клопотання від 06 вересня 2024 року та порушував питання про поновлення йому строку на подання цієї скарги. Водночас у скарзі ОСОБА_6 навів адресу свого місця проживання та абонентський номер його мобільного телефону, які надавали достатню можливість слідчому судді належним чином повідомити скаржника про місце, дату й час судового засідання (а.п.1-4).

Проте слідчий суддя всупереч викладеному вище не здійснив заходів для повідомлення учасників провадження, в тому числі ОСОБА_6 про місце, дату, час судового розгляду клопотання щодо поновлення процесуального строку та відповідно й не повідомив їм наведені обставини. Унаслідок цього слідчий суддя, як наслідок, не забезпечив ОСОБА_6 право на доступ до суду й необхідних умов для реалізації його процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, зокрема, позбавивши останнього можливості як сторони процесу довести перед слідчим суддею переконливість обставин, якими було обґрунтововано причини пропуску строку на подачу скарги.

Анаголічний підхід з приводу необхідності повідомлення учасників провадження про місце, дату й час розгляду клопотання щодо поновлення процесуального строку викладено в постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 23 лютого 2021 року (справа №443/1161/19, провадження №51-4698 км 20). Це судове рішення касаційної інстанції хоча й ухвалено за результатами перевірки дотримання процедури провадження в суді апеляційної інстанції, однак з огляду на логіку, суть правозастосування та аналогічність юридичних висновків є релевантним для врахування.

Окрім того, слідчий суддя зазначив у резолютивній частині судового рішення про повернення скарги у зв`язку з поданням її після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, що не узгоджується з положеннями п.3 ч.2 ст.304 КПК України, відповідно до яких сам по собі факт пропуску цього строку не є підставою для повернення скарги, оскільки в такому випадку необхідно встановити й констатувати також те, що скаржник не порушує питання про поновлення згаданого строку або є відсутніми підстави для його поновлення.

Допущені слідчим суддею порушення вимог кримінального процесуального закону є істотними, оскільки перешкодили постановити слідчому судді законне та обґрунтоване судове рішення.

З урахуванням характеру допущених слідчим суддею істотних порушень вимог КПК України, які безумовно є підставою для скасування оскаржуваної ухвали, й того, що слідчим суддею розгляд скарги по суті не здійснювався та оцінка інших обставин, наведених апелянтом в аспекті доводів про помилковість висновків слідчого судді, можлива лише після усунення вказаних вище порушень і частина з них (щодо помилковості постанови слідчого й нерозгляду його клопотань у кримінальному провадженні) належить до виключної компетенції слідчого судді, колегія суддів не вбачає підстав для надання оцінки згаданим доводам.

За таких обставин, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали про призначення нового розгляду в суді першої інстанції, під час якого необхідно врахувати зазначене вище, перевірити доводи ОСОБА_6 й постановити законне та обгрунтоване судове рішення, належним чином умотивуваши свої висновки.

Отже, апеляційну скаргу, як наслідок, слід задовольнити частково.

Керуючись ст.ст.376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 31 грудня 2024 року про повернення скарги ОСОБА_6 скасувати та постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4