Справа № 216/6332/24
Провадження № 1-кс/216/505/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2025 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна, накладеного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001918 від 03.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

03 березня 2025 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_2 , у якому він прохає скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001918, а саме на номерний знак НОМЕР_1 , 4 колеса «Nissan» діаметр 17 дюймі, зарядний пусковий пристрій в червоній фарбі, перфоратор «Дніпро-М»,подувжувач круглої форми на чотири розетки довжиною 10 м., рубанок «Дніпро-М», прозорий кейс з ячейками в якому знаходяться цвяхи, болти та різноманітні речі, зварювальний апарат «Дніпро-М», кутова шліфувальна машинка «Дніпро-М», алюмінієвий даховий багажник на автомобіль; металевий даховий багажник блакитного кольору, автомобіль ВАЗ 21053, червоного кольору, реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 та технічний паспорт на автомобіль ВАЗ 21053 реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , VIN НОМЕР_3 , власником якого є ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку про необхідність відмови у відкритті провадження за клопотанням, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Так, відповідно до пункту 10 частини 1 статті 3 КПК України кримінальним провадженням визнається досудове розслідування та судове провадження.

Згідно пункту 5 частини 1 статті 3 КПК України досудовим розслідуванням є стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, окрім іншого, направленням до суду обвинувального акту.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

У разі направлення обвинувального акту до суду вже не слідчий суддя, а саме суд першої інстанції під час судового провадження вирішує всі питання за даним провадженням, в тому числі щодо судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у ньому. За таких обставин судовий контроль, що здійснюється на стадії досудового розслідування слідчим суддею, переходить до повноважень суду першої інстанції під час судового провадження, саме з моменту закінчення досудового розслідування направлення обвинувального акту до суду.

Отже, всі питання, що виникають під час кримінального провадження, вирішуються стадійно і лише тим судом, який має на це компетенцію на відповідній стадії.

Як вбачається з ухвали судді Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 лютого 2025 року до суду надійшли матеріали кримінального провадження, внесені до ЄРДР за № 0001918 від 03.09.2024, за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, розгляд підготовчого судового засідання призначений на 11 березня 2025 року.

З огляду на те, що на момент розгляду зазначеного клопотання, матеріали кримінального провадження № 0001918 були направлені до суду з обвинувальним актом, слідчий суддя позбавлений права розглядати таке клопотання, оскільки досудове розслідування з моменту направлення обвинувального акту до суду вважається закінченим.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає розгляду слідчим суддею, слідчий суддя приходить до висновку, що таке клопотання слід повернути заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 26, 131, 132, 170-174, 309-310 КПК України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна, накладеного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001918 від 03.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що він має право звернутися з клопотанням про скасування арешту до суду, у провадженні якого перебуває обвинувальний акт.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1