Справа № 274/186/25
Провадження № 1-кс/0274/102/25
"13" січня 2025 р. м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
07.01.2025 слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт із забороною користування та розпорядження на корінець повістки на відправку в команду, виданої на ім`я ОСОБА_5 , в якому наявний особистий підпис останнього про отримання вказаної повістки, який перебував у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обставини, на які посилається особа, яка подала клопотання
На обґрунтування клопотання слідчий вказав, що 03.01.2025 до Бердичівського РВП надійшли матеріали ІНФОРМАЦІЯ_2 про те, що військовозобов`язаний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не з`явився 10.12.2024 на 08 год 30 хв за повісткою для відправки у команду по мобілізації.
06.01.2024 в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено огляд за участі головного спеціаліста мобілізаційного відділення ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , у ході якого останньою добровільно було надано для вилучення корінець повістки на відправку в команду, виписану на ім`я ОСОБА_5 , в якій наявний особистий підпис останнього.
У ході проведення вказаного огляду встановлено, що на корінці повістки в графі «Повістка на ім`я» вказано « ОСОБА_5 ». У графі «Одержав» вказана дата, зокрема «09.12.2024» та в подальшому у графі «підпис військовозобов`язаного» наявний особистий підпис та ОСОБА_7 Б « ОСОБА_5 ».
Фактичним володільцем корінця повістки про відправку в команду є ІНФОРМАЦІЯ_1 , що за адресою: АДРЕСА_1 .
Під час досудового розслідування виникла необхідність у проведенні судово-почеркознавчої експертизи з метою встановлення чи виконаний підпис на корінці про отримання повістки ОСОБА_5 .
Таким чином, корінець повістки зберіг на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження. Отже, існують достатні підстави вважати, що вони є доказом злочину.
Постановою слідчого корінець повістки виданої на ім`я ОСОБА_5 визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.
Накладення арешту на вказане тимчасово вилучене майно обґрунтовано необхідністю збереження речового доказу, для уникнення можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також для призначення судово-почеркознавчої експертизи.
Процедура, позиції учасників провадження
Слідчий та представник ІНФОРМАЦІЯ_1 , які про час і місце слухання справи повідомлені належним чином, у судове засідання не з`явилися. Слідчий надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Кримінально-процесуальне законодавство
За положеннями частин 1 та 5 статті 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України вилучене під час огляду майно є тимчасово є вилученим.
За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Згідно протоколу огляду місця події від 06.01.2025, 06.01.2025 в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_1 було проведено огляд за участі головного спеціаліста мобілізаційного відділення ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 у ході якого останньою працівникам поліції добровільно було надано для вилучення корінець повістки на відправку в команду, виписану на ім`я ОСОБА_5 , в якій наявний особистий підпис останнього.
Оскільки матеріалами, долученими до клопотання доводиться, що вилучений 06.01.2025 під час огляду місця події у ІНФОРМАЦІЯ_1 корінець повістки виданої на ім`я ОСОБА_5 , в якому наявний особистий підпис останнього про отримання вказаної повістки, має доказове значення у кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, враховуючи наявність ризиків приховування, пошкодження, знищення вилученого майна, з метою збереження речових доказів, призначення судово-почеркознавчої експертизи, наявні підстави для накладення арешту на вилучене майно.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 167, 168, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 задовольнити.
Накласти арешт із забороною користування та розпорядження на корінець повістки на відправку в команду, виданої на ім`я ОСОБА_5 , в якому наявний особистий підпис останнього про отримання вказаної повістки, який перебував у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучений під час огляду місця події 06.01.2025.
Копію ухвали не пізніше наступного дня після постановлення направити власнику/володільцю вилученого майна та слідчому.
Ухвала виконується негайно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Власник/володілець майна має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково в порядку статті 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1