УХВАЛА

Іменем України

18.11.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря с/з - ОСОБА_2 ,

розглянувши внесене слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження №0000154, зареєстрованого 28.07.2022 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 190, ч.2 ст. 190, ч.3 ст. 190, ч.4 ст. 190 КК України, та погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , клопотання про арешт майна та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернулася із указаним клопотанням, в якому послалася на те, що в провадженні слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження за №0000154 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 190, ч.2 ст. 190, ч.3 ст. 190, ч.4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 27.07.2022 року по теперішній час, невстановлена особа (особи), шляхом здійснення телефонних дзвінків потерпілим, шахрайським шляхом, заволоділа(-и) грошовими коштами громадян, зокрема, використовуючи телефонні номери, належні ТОВ «ФінансБухСнабМаркет-Трейд», ТОВ «Зв?язок Техносервіс», ТОВ «Комерс Комюніті» та ТОВ «Капітал Інвест».

В ході проведення допиту потерпілої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено, що грошові кошти в сумі 17 874 грн. 00 коп. було перераховано на банківську карту, відкриту в АТ КБ «ПриватБанк» за № НОМЕР_1 (рахунок: НОМЕР_2 ) на ім"я ОСОБА_6 .

Згідно з матеріалами отриманого тимчасового доступу встановлено, що частину грошових коштів було знято з вищевказаного банківського рахунку за адресою: АДРЕСА_1 , а інша частина залишилася на рахунку.

Посилаючись на положення ст. 170 КПК України, завдання арешту майна та з метою забезпечення збереження грошових коштів, що є речовими доказами, слідчий за погодженням із прокурором просить накласти арешт на всі наявні рахунки, відриті у АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_6 , із забороною відчуження та розпорядження наявними на рахунках коштами.

Слідча в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином, направила на адресу суду заяву про розгляд клопотання у її відсутність, клопотання підтримує та просить задовольнити.

З огляду на наведені у клопотанні обставини та оскільки майно, на яке просить накласти арешт сторона обвинувачення, тимчасово не вилучалось, з метою необхідності забезпечення арешту такого майна розгляд клопотання здійснювався без повідомлення власника (володільця) майна.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчої у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши й дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Як вбачається із витягу з кримінального провадження №0000154 від 28.07.2024 року, СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування за фактами заволодіння належними громадянам грошовими коштами шляхом обману та/або зловживання довірою (шахрайство), із правовою кваліфікацією кримінальних правопорушень за ч.1 ст. 190, ч.2 ст. 190, ч.3 ст. 190, ч.4 ст. 190 КК України.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170, ст. 98 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Аналізуючи положення частини десятої статті 170 КПК України слідчий суддя вважає за доцільне зауважити, що КПК України дозволяє накладення арешту у встановленому цим Кодексом порядку не на банківські рахунки, як це просить у прохальній частині клопотання сторона обвинувачення, а безпосередньо на кошти та цінності, що знаходяться на таких рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах.

Крім того, згідно з пунктами 2, 3 частини другої статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено перелік і види майна, що належить арештувати, а також документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Всупереч положенням зазначеної вище частини статті кримінального процесуального закону прохальна частина клопотання не містить переліку рахунків, відритих у АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_6 .

Таким чином, зазначені вище та встановлені в ході розгляду клопотання обставини вказують на необхідність відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 110, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні в судовому засіданні - з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1