печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7735/24-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , представника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту з грошових коштів.

В обґрунтування поданого клопотання захисник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано.

Представник у судовому засіданні клоотаня підтримала, просила задольнити. Зазначила, що у арешт було накладено необгрунтовано та у подальшому арешті відпала потреба.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000249 від 17.02.2023 наразі перебуває відповідно до ст. 290 КПК України на стадії відкриття матеріалів кримінального провадження. Крім того, вказав, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру, а доказів на підтвердження походження та належності вказаних коштів до матеріалів не долучено, оскільки щодо скасування вказаного арешту до слідчих суддів звертались також інші особи.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін, вивчивши клопотання представника та долучені до нього матеріали, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000249 від 17.02.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/41323/23-к від 07.12.2023 накладено арешт на майно, зокрема, грошові кошти у сумі 11 400 доларів США та 7000 євро, вилучені під час обшуку місця проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 .

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, з матеріалів клопотання вбачається, що здійснюється досудове розслідування щодо дії на території Кіровоградської області організованої групи осіб, до якої входять посадові особи ГУ Держгеокадастру в Кіровоградській області, приватний нотаріус Кропивницького державного нотаріального округу, помічник приватного нотаріуса, інженер-землевпорядник, та інші особи, які налагодили протиправний механізм отримання та видачі земельних ділянок громадянам України на території Кіровоградської області без їх відома та участі.

21.11.2023 у кримінальному провадженні № 0000249 від 17.02.2023, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 3 ст. 209 КК України.

З матеріалів вбачається, що метою арешту вказаних грошових коштів відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України є збереження речових доказів, оскільки постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України від 22.08.2023 вони визнані речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З ухвали про накладення арешту вбачається, що представники ОСОБА_6 зазначали про те, що вказані кошти не належать ОСОБА_6 , а перебували в неї на зберіганні та належать ОСОБА_7 , який є військовослужбовцем, а грошові кошти є його офіційним доходом у вигляді заробітної плати. Разом з тим, доказів вказаних обставин представники під час розгляду клопотання про накладення арешту слідчому судді не надали.

У судовому засіданні представником надано копію довідки № 1180 від 09.07.2022 за підписом командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_8 про те, що ОСОБА_7 перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 , а також виписку з АТ КБ "ПриватБанк" про зарахування заробітної плати військовослужбовця.

Разом з тим, слідчий суддя не бере до уваги вказані документи, як такі, що підтверджують належність грошових коштів ОСОБА_7 , оскільки виписка, створена на рахунок № НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_9 .

Крім того, з вказаної виписки вбачається, що зарахування заробітної плати відбувалось на рахунок НОМЕР_3 , власника якого у судовому засіданні не встановлено, з призначенням платежу: заробітна плата, військова частина НОМЕР_4 .

Разом з тим, представник вказує, що ОСОБА_7 перебуває на службі у військовій частині НОМЕР_1 , що підтверджується надано довідкою.

Таким чином, суд погоджується з доводами прокурора, оскільки надані представником у судовому засіданні документи про походження грошових коштів містять суперечності, відтак неможливо встановити належність вказаних коштів та їх походження.

Крім того, арештоване майно може бути предметом протиправної діяльності, а протилежне представником не доведено, відтак підпадає під ознаки, визначені ч. 1 ст. 96-2 КК України, тому відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти.

Також слідчий суддя бере до уваги ту обставину, що обгрунтованість накладення арешту перевірялось судом апеляційної інстанції.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, підстав для скасування арешту як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1