ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3626/25
провадження № 1-кп/753/1386/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" квітня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора (в режимі відеоконференції) ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7

розглянувши у залі суду у м. Києві під час підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000104 від 30.01.2025 відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, клопотання захисника адвоката ОСОБА_7 про відвід суддів,

УСТАНОВИВ:

18 березня 2025 року захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 , через "Електронний суд" звернулась із заявою про відвід колегії суддів у кримінальному провадженні № 753/3626/25 щодо ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

1. Короткий зміст заяви.

В обґрунтування заяви адвокат ОСОБА_7 зазначила, що розглянувши під час підготовчого судового засідання у вказаному кримінальному провадженні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом порушено право ОСОБА_6 на захист, крім того клопотання розглянуто у незаконному, а значить і неуповноваженому складу суду, адже в даному випадку передбачено можливість розгляду справи судом присяжних і обвинувачений ОСОБА_6 бажає скористатися даним правом, але його думку суд не спитав, що вказує на упередженість та обвинувальний ухил цього складу суду. При цьому, підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, було призначено на 28 лютого 2025 року на 12 годину 00 хвилин у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва. Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 подала до суду клопотання про відкладення підготовчого судового засідання на іншу дату у зв`язку з перебуванням на лікарняному. Прокурор заявив клопотання про необхідність залучення обвинуваченому ОСОБА_6 захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку ст. 49 КПК України для проведення підготовчого судового засідання, так як клопотання, які будуть заявлені прокурором потребують обов`язкової участі захисника, у тому числі щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і суд задовольнив це клопотання. Захисник вважає, що призначення адвоката на окрему процесуальну дію позбавило обвинуваченого ОСОБА_6 права на захист і судом було постановлено незаконну ухвалу.

2. Позиції учасників провадження

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 у судовому засіданні підтримала заяву за мотивами, зазначеними у клопотанні, просила її задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав позицію захисника.

Прокурор проти задоволення заяви заперечив, зазначив, що судом дотримано право обвинуваченого на захист, крім того звернув увагу сторони захисту на положення ч.10 ст.615 КПК України, відповідно до якої, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів.

3. Встановлені судом обставини

У провадженні колегії суддів Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 перебуває справа № 753/3626/25 по кримінальному провадженню №0000104 від 30.01.2025 щодо ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

Підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000104 від 30.01.2025 відносно ОСОБА_6 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України було призначено на 28 лютого 2025 року на 12 годину 00 хвилин у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 подала до суду клопотання про відкладення підготовчого судового засідання на іншу дату у зв`язку з перебуванням на лікарняному.

Прокурор заявив клопотання про необхідність залучення обвинуваченому ОСОБА_6 захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку ст. 49 КПК України для проведення підготовчого судового засідання, так як клопотання, які будуть заявлені прокурором потребують обов`язкової участі захисника, у тому числі щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На думку сторони захисту, залучення захисника на окрему процесуальну дію, а саме розгляд клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу свідчить про не об`єктивність та не безсторонність складу суду.

4. Норми права, які підлягають застосуванню

Статтями 75 та 76 КПК України встановлений виключний перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а також наведені випадки недопустимості повторної участі судді у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьоюстатті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частини 1, 2 ст. 80 КПК України передбачають, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно із частиною першою статті 81 КПК України, у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. (рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України", заява № 4785/02 та у справі "Олександр Волков проти України", заява № 21722/11).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у кримінальному провадженні. Це є суб`єктивним компонентом поняття «неупередженості».

Об`єктивна неупередженість, на думку суду, полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано суддею, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

За правилами, встановленими Бангалорськими принципами поведінки судді від 19.05.2006, схваленими Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів.

Відповідно до ст.15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справи є основним обов`язком судді.

5. Оцінка та мотиви суду

Так, основною підставою для відводу складу суду заявником вказано не забезпечення обвинуваченому права на розгляд справи судом присяжних, незгода з рішенням суду щодо продовження запобіжного заходу обвинуваченому ухвалою від 28.02.2025 під час якого було залучено захисника для проведення окремої процесуальної дії.

Разом з тим, відповідно до частини 10 статті 615 КПК, чинної 28.02.2025, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів.

Так само, залучення захисника відповідно до вимог ст.ст.49, 53 КПК України для розгляду клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, ухвалювалось саме з метою забезпечення обвинуваченому права на захист.

Таким чином, доводи захисника адвоката ОСОБА_7 не відповідають положенням чинного КПК України, а тому є безпідставними.

Разом з цим, слід зазначити, що суд, при вирішенні питання про відвід не здійснює оцінку, переоцінку прийнятих судом рішень, адже правильність прийнятих суддею рішень та повнота судового розгляду є предметом розгляду суду вищої інстанції на підставі апеляційної чи касаційної скарги на вирок суду першої інстанції.

У зв`язку із чим слід зазначити, що незгода сторони з процесуальними рішеннями суду не може бути підставою для відводу.

Тому доводи заявника про те, що наявні підстави вважати, що суд виявив свою упередженість є необґрунтованими.

Проаналізувавши наведені норми, зважаючи на презумпцію неупередженості суду, суд зазначає, що у судовому засіданні не встановлено, а особою, яка заявила відвід, не доведено наявність обставин, які б викликали сумнів в неупередженості колегії суддів Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 і унеможливлювали винесення судового рішення.

За таких обставин, правові підстави для задоволення заяви про відвід колегії суддів Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 відсутні.

Отже, заява захисника адвоката ОСОБА_7 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 80, 81, ч. 2 ст. 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_7 про відвід колегії суддів Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_3

Суддя ОСОБА_2