Справа № 286/2894/24
У Х В А Л А

11.12.2024 м. Овруч

Овруцький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Овручі кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000244 від 03.07.2024, по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харків, зареєстрованої та такої, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що вона 25 червня 2024 року близько 15 години 40 хвилин, під час дії по всій території України особливого правового режиму - воєнного стану, який запроваджений Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022 та затверджений Законом України № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин строком на 30 діб, Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 06.05.2024 № 271/2024, затвердженим Законом України від 08.05.2024 № 3684-ІХ, правовий режим воєнного стану продовжено з 05 години 30 хвилин 14.05.2024 строком на 90 діб, знаходячись в приміщенні магазину «Продукти» ФОП «Правосуд», розташованого по АДРЕСА_2 , в приміщенні торгівельної зали, навпроти робочого місця продавця, на поверхні підставки для особистих речей покупців, виявила мобільний телефон, що був залишений без нагляду, якого вирішила викрасти.

Реалізуючи свій злочинний умисел, з метою таємного викрадення чужого майна (крадіжки), маючи корисливий мотив, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, ОСОБА_4 , скориставшись тим, що власник телефону був тимчасово відсутній та за її діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу таємно викрала належний ОСОБА_5 мобільний телефон торгівельної марки «Хіаоmі» моделі «Redmi 9 3/32 Gb», вартістю 2287,67 грн, якого поклала до належного при ній поліетиленового пакету та в подальшому розпорядилась викраденим на власний розсуд.

Органом досудового розслідування дії обвинуваченої кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_4 за ч.4 ст.185 КК України у зв`язку із тим, що 9 серпня 2024 року набрав чинності закон про декриміналізацію крадіжок на суму до 3028 грн..

Обвинувачена підтримала клопотання та просила закрити провадження за ч.4 ст.185 КК України у зв`язку із декриміналізацією вчиненого нею діяння.

Потерпілий не заперечує проти закриття кримінального провадження, зазначивши, що будь-яких претензій до обвинуваченої не має.

Заслухавши думку учасників процесу, суд дійшов наступного висновку.

9 серпня 2024 року набрав чинності Закон України № 3886-IX від 18.07.2024 «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким статтю 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення викладено в новій редакції.

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-ІХ) передбачена відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-ІХ) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З набранням чинності цим Законом змінився розмір дрібного викрадення з 0,2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян. Підвищення максимального розміру вартості майна, викрадення якого кваліфікується як дрібне і тягне за собою адміністративну відповідальність, автоматично підвищує мінімальний розмір вартості майна, за викрадення якого настає відповідальність кримінальна.

Відповідно до п. 5 Підрозділу 1 Розділу XX Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Станом на 01 січня 2024 року неоподаткований мінімум доходів громадян у розмірі податкової соціальної пільги складає 1514 грн., а два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян становить суму в розмірі 3028 грн.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 4 КК України злочинність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння. Часом вчинення злочину визнається час вчинення особою передбаченої законом про кримінальну відповідальність дії або бездіяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Об`єднана палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у постанові від 07.10.2024 за результатами розгляду справи № 278/1566/21 сформулювала висновок про застосування відповідних частин статей 185, 190, 191 КК з урахуванням положень Закону № 3886-IX.

Закон № 3886-IX, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Зміни, внесені Законом № 3886-IX, мають зворотну дію в часі.

У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст. 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п. 5 підрозд. 1 розд. ХХ та пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розд. IV Податкового кодексу України.

Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886-IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Таким чином, з 9 серпня 2024 року діяння, в якому обвинувачується ОСОБА_4 , тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану на суму 2287 грн. 67 коп., перестало бути кримінально караним.

Відповідно до п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з ч.3 ст.479-2 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

За таких обставин, враховуючи імперативність вимог ч.3 ст.479-2 КПК України та позицію обвинуваченої, яка надала згоду на закриття кримінального провадження щодо неї з підстави, передбаченої п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України, кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 за ч.4 ст.185 КК України підлягає закриттю у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, що узгоджується і правовим висновком Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, що викладений у постанові від 07.10.2024 за результатами розгляду справи № 278/1566/21.

Запобіжні заходи до ОСОБА_4 не застосовувалися.

Цивільний позов у справі не заявлено.

Питання щодо речових доказів слід вирішити відповідно до ст.100 КПК України.

Оскільки, кримінальне провадження підлягає закриттю у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, процесуальні витрати за проведення судової товарознавчої експертизи (висновок експерта №СЕ-19/106-24/10129-ТВ від 04.07.2024) в сумі 1514 грн. 56 коп. не можуть бути стягнуті із ОСОБА_4 , а мають бути віднесені на рахунок держави. Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19 листопада 2024 року у справі № 285/30/20 ( провадження № № 51 - 1172 км 24).

Керуючись ст.ст.49, 284, 285, 286, 369-372, 479-2 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження №0000244 від 03.07.2024 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, закрити на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Речові докази: мобільний телефон торгівельної марки «Xiaomi» моделі Redmi 9 3/32 Gb залишити власнику ОСОБА_5 .

Судові витрати у справі віднести на рахунок держави.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Овруцький районний суд протягом 7 днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили на наступний день після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги на судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1