Справа № 626/454/25
Провадження № 1-кс/626/277/2025
УХВАЛА

12 лютого 2025 року м.Берестин

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Берестинського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна ,-

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач СД Берестинського відділу поліції ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000029 від 06.02.2025 року за ознаками ч.1 ст.190 КК України, яке погоджено з прокурором Берестинської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання дізнавач СД Берестинського ВП зазначив, що 06.02.2025 року до ЧЧ Берестинського РВП ГУНП в Харківській області надійшла письмова заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що ОСОБА_5 02.02.2025 року в мобільному додатку Фейсбук знайшла оголошення про оренду житла, зателефонувала на номер мобільного телефону, який там був розміщений, а саме НОМЕР_1 , після добровільно надіслала грошові через мобільний додаток Приват24 на банківську картку № НОМЕР_2 в сумі 3500 гривень. На сьогоднішній день грошові кошти не повернуто.

Відповідні відомості згідно з чинним кримінальним процесуальним законодавством 06.02.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 за попередньою правовою кваліфікацією ч. 1 ст.190 КК України.

08.02.2025 року дізнавачем СД Берестинського РВП ГУНП в Харківській області, після добровільного надання згоди ОСОБА_6 , було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого ОСОБА_7 добровільно надала свій мобільний телефон марки Xiomi Redmi Note 7 з корпусом фіолетового кольору, IMEI 1: НОМЕР_3 , IMEI 2: НОМЕР_4 , який містить 2 сім-карти, а саме Lifecell НОМЕР_5 та Київстар НОМЕР_1 , за допомогою якого, зі слів ОСОБА_7 , вона вчиняла шахрайські дії. Вказаний мобільний телефон було оглянуто, після чого вилучено, поміщено до спеціалізованого сейф-пакету PSP 1443557, опечатано з підписами дізнавача та двох понятих.

08.02.2025 було винесено постанову про визнання та приєднання вилученого майна, як речового доказу. Накладення арешту зумовлюється тим, що необхідним є забезпечення збереження речових доказів, дієвості кримінального провадження.

Вивчивши матеріали клопотання, встановлено наступне.

Як передбачено ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав. Правовою підставою арешту вилученого майна є кримінальне провадження №0000029, внесене до ЄРДР 06.02.2025 року з правовою кваліфікацією дій особи за ч.1 ст.190 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Так, відповідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У зв`язку із зазначеним та з урахуванням системного аналізу наведених норм КПК України є обґрунтовані законодавчі та фактичні підстави для накладення арештуна майно, що зазначене у клопотанні. Підтвердженим є припущення органу досудового розслідування про те, що зазначені речі є речовими доказами. В зв`язку з чим необхідно накласти арешт на вилучене майно для проведення подальших процесуальних слідчих дій та необхідних експертиз, тому клопотання підлягає задоволенню з метою забезпечення доказової бази у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Водночас, слід роз`яснити учасникам кримінального провадження, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 167, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача СД Берестинського РВП ГУНП в Харківській області про арешт майна - задовольнити .

Накласти арешт на мобільний телефон марки Xiomi Redmi Note 7 з корпусом фіолетового кольору, IMEI 1: НОМЕР_3 , IMEI 2: НОМЕР_4 , який містить 2 сім-карти, а саме Lifecell НОМЕР_5 та Київстар НОМЕР_1 що було вилучено при огляді місця події 08.02.2025, які є речовими доказами по кримінальному провадженню №0000029 від 06.02.2025 та заборонити вчинення дій направлених на передачу, користування та/або розпорядженням вилучених предметів.

Місцем зберігання арештованого майнавизначити кімнату для зберігання речових доказів Берестинського РВП ГУНП в Харківській області, що розташовується за адресою Харківська область, м. Берестин, вул. Д.Лінського, буд. 84.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя

Красноградського районного суду ОСОБА_1