Справа № 159/1900/25
Провадження № 1-кс/159/661/25
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про арешт майна

01 квітня 2025 року м. Ковель

Слідчий суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ковель клопотання старшого дізнавача СД Ковельського РУП ГУНП у Волинській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000097 від 30.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Ковельського міськрайонного суду Волинської надійшло клопотання старшого дізнавача СД Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ковельської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000097 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

На розгляд клопотання дізнавач, прокурор не з`явилися, просять клопотання розглядати у їх відсутності

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування кримінального провадження в суді за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що 29.03.2025 о 13:00 год, перебуваючи на території пішохідного мосту (водосховища) річки «Турія» з вул. Фабричної в м. Ковель Волинської області, інспекторами рибоохоронного патруля, було виявлено гр. ОСОБА_5 , який здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову - екран.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000097 від 30.03.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

29.03.2025 під час проведення огляду місця події було виявлено та вилучено річкову рибу загальною кількістю 57 шт. а саме: риба виду «Окунь звичайний» - 56 шт., риба виду «Плоскирка» - 1 шт. та поміщено до сейф-пакету HYQ0034852. Окрім цього, під час огляду на пішохідному мосту на асфальтованій поверхні виявлено сітку «екран» односінну, виготовленої з сіткоснастевого матеріалу жилки білого кольору в кількості 2 шт. а саме: сітка «екран» довжиною 115 см., шириною 75 см., вічко якої 20 мм.; сітка «екран» довжиною 115 см., шириною 75 см., вічко якої 25 мм.

Постановою старшого дізнавача СД Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 від 31.03.2025 вилучені речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Доводячи підстави поданого клопотання дізнавач вказував про те, що в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, а неприйняття рішення про арешт майна безумовно тягне його повернення з можливістю втрати доказового значення.

Додатками клопотання підтверджується, що вилучені речі є речовими доказами, отже мають значення для забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його дізнавачем, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, впевнившись, що дізнавачем надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна для його володільця, виходячи і з розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на вказане майно завданням кримінального провадження, приймаючи до уваги, що є достатні підстави вважати, що вище вказані речі мають значення для забезпечення кримінального провадження, що відповідно до частини 2 ст. 170 є правовими підставами для накладення на нього арешту, у зв`язку із чим суд приходить до висновку, що тимчасове обмеження власника майна, на яке дізнавач просить накласти арешт, є обґрунтованим і такий ступінь втручання у його права та свободи, виправдовуюся потребами досудового розслідування, а тому клопотання суд визнає обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 167, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на:

- річкову рибу загальною кількістю 57 шт. ( риба виду «Окунь звичайний» - 56 шт., риба виду «Плоскирка» - 1 шт.);

- сітку «екран» односінну, виготовленої з сіткоснастевого матеріалу жилки білого кольору в кількості 2 шт ( сітка «екран» довжиною 115 см., шириною 75 см., вічко якої 20 мм.; сітка «екран» довжиною 115 см., шириною 75 см., вічко якої 25 мм).

Заборонити відчужувати, розпоряджатися, користуватися арештованим майном окрім сторони кримінального провадження під час проведення слідчих (розшукових) дій.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1