Справа № 991/3317/25
Провадження 1-кс/991/3317/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) ОСОБА_3 (далі - слідчий суддя чи суд),

отримавши скарги ОСОБА_1 на бездіяльність, яка полягає у невнесенні посадовими особами Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

14.04.2025 до ВАКС надійшла скарга-1 від 14.04.2025 голови громадської організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами» ОСОБА_1 (далі - скаржник) на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) і протоколу автоматизованого визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_3 в судовій справі №991/3317/25 (провадження 1-кс/991/3317/25).

14.04.2025 до ВАКС надійшла скарга-2 від 14.04.2025 того ж скаржника на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до статті 35 КПК і протоколу автоматизованого визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_3 в судовій справі № 991/3318/25 (провадження 1-кс/991/3318/25).

15.04.2025 ухвалою слідчого судді об`єднано в одне судове провадження із присвоєнням єдиного унікального номера судової справи №991/3317/25 (провадження 1-кс/991/3317/25) матеріали судових справ №991/3317/25 (провадження 1-кс/991/3317/25), №991/3318/25 (провадження 1-кс/991/3318/25).

2. Короткий виклад скарги.

Скаржник в скарзі-1 просив: «Постановити ухвалу, якою зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України негайно внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вчинення кримінальних правопорушень Державними службовими особами Департаменту промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської Державної адміністрації) за ознаками передбаченими ч. ч. 4, 5 ст. 191; ч. 2 ст. 210; ч. 2 ст. 239; ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України, скоєних відносно територіальної громади міста Києва за заявою Громадської організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами» від 28 березня 2025 року вих. 28ГП-3/03-25, розпочати розслідування та надати Громадській організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами», яка діє в інтересах територіальної громади міста Києва витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань з пам`яткою про права потерпілого»,

водночас скаржник в тотожній скарзі-2 просив: «Постановити ухвалу, якою зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України негайно внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вчинення кримінальних правопорушень службовими особами Солом`янської районної в місті Києві Державної адміністрації за ознаками передбаченими ч. ч. 4, 5 ст. 191; ч. 2 ст. 210; ч. 2 ст. 239; ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України, скоєних відносно територіальної громади міста Києва за заявою Громадської організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами» від 28 березня 2025 року вих. 28ГП-3/03-25, розпочати розслідування та надати Громадській організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами», яка діє в інтересах територіальної громади міста Києва витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань з пам`яткою про права потерпілого», із доданими копіями такого: 1) листів НАБУ від 02.04.2025 №112-046/1/9432 і від 03.04.2025 №112-299/9570; 2) заяви про вчинення кримінального правопорушення, 3) пояснювальної записки голови Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, 4) розпорядження виконавчого органу Київської міської ради, 5) наказу ГО «ББЕЗ» про прийняття ОСОБА_2. на роботу, 6) довіреності ГО «ББЕЗ» на ОСОБА_2 .

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Відповідно до частини 1 статті 214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як вбачається з матеріалів скарги, 28.03.2025 скаржник направив до НАБУ заяву про вчинення кримінальних правопорушень 28ГП-3/03-25, яка фактично отримана 31.03.2025, що підтверджується змістом доданих листів НАБУ від 02.04.2025 №112-046/1/9432 і від 03.04.2025 №112-299/9570.

Відтак останнім днем строку можливого подання скарги на бездіяльність (який відраховується з дня, наступного за днем спливу встановленого КПК 24-годинного строку) було 10.04.2025, проте фактично скаржником подано скарги до ВАКС лише 14.04.2025.

Статтею 113 КПК визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього кодексу

Частинами 1, 3, 5, 7 статті 115 КПК визначено, що строки, встановлені цим кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію…При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку… При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу…При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно із частиною 1 статті 117 КПК, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

З огляду на вищенаведене, поновленню підлягають порушені винятково з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом, адже дотримання строків звернення до суду є одним із засобів забезпечення виконання завдань кримінального провадження учасниками судового провадження, оскільки інститут строків у кримінальному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності та стимулює як суд, так й учасників кримінального процесу добросовісно користуватись правами та належно виконувати обов`язки.

Відтак поважними причинами пропуску процесуального строку можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась із скаргою, заявою чи клопотанням, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Тобто скаржник пропустив встановлений КПК процесуальний строк на оскарження, не порушуючи питання про поновлення цього строку та не надавши будь-яких доказів наявності поважних причин для поновлення пропущеного строку чи існування реальних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення процесуальних дій.

3.4. Відповідно до частин 2, 3 статті 304 КПК скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

/Перевіривши й оцінивши відомості, наведені у скаргах і доданих матеріалах, слідчий суддя вважає, що наявна підстава, визначена пунктом 3 частини 2 статті 304 КПК, й не вважає необхідним давати оцінку доводам скарг за їх сутністю, оскільки такі скарги належить повернути скаржнику.

Керуючись статтями 303-309, 369-372, 532 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Повернути голові громадської організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами» ОСОБА_1 скарги від 14.04.2025 на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, разом з усіма доданими до них матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_3