Справа № 694/3406/24 Провадження №1-кс/694/1224/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

24.12.2024 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги дочірнього підприємства «Черкаський Облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», представник скаржника ОСОБА_2 , на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, в порядку ст.303 КПК України,

встановив:

До Звенигородського районного суду Черкаської області 23.12.2024 надійшла скарга дочірнього підприємства «Черкаський Облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», представник скаржника ОСОБА_2 , на бездіяльність уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за їх заявою від 09.10.2024.

Скарга мотивована тим, що ДП «Черкаський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» в особі філії «Звенигородська ДЕД» 09.10.2024 року звернулося до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області із заявою про кримінальне правопорушення, яка подана у порядку, визначеному ст. 214 КПК України. Не зважаючи на значну кількість та вартість майна, про зникнення якого йдеться у заяві від 09.10.2024, Звенигородський РВП ГУНП в Черкаській області розглянув вказану заяву на підставі ЗУ «Про звернення громадян», в порушення ст. 214 КПК України відомості до ЄРДР внесено не було. Про допущену бездіяльність стало відомо 17.12.2024 року в день одержання копії відповіді Звенигородського РВП, а тому 10-денний термін оскарження бездіяльності ДП «Черкаський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» обраховує від 17.12.2024.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 23.12.2024 року матеріали зазначеної скарги були передані судді ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст. 303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена заявником бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Представник скаржника ОСОБА_2 у скарзі зазначає про невиконання уповноваженими особами Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області вимог ст. 214 КПК України стосовно поданої заяви начальника філії «Звенигородська ДЕД» ДП «Черкаський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» про вчинення кримінального правопорушення від 09.10.2024.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

З матеріалів скарги слідчим суддею встановлено, що 09.10.2024 року ДП «Черкаський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» в особі начальника філії «Звенигородська ДЕД» звернулося до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області із заявою про кримінальне правопорушення, яка подана у порядку, визначеному ст. 214 КПК України. Відповідно до корінця талону-повідомлення єдиного обліку № 19403 зареєстровано 09.10.2024 року.

Із листа начальника Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 від 31.10.2024 вбачається, що повідомлення начальника філії «Звенигородська ДЕД» щодо можливого вчинення кримінального правопорушення зареєстроване в журналі єдиного обліку заяв та повідомлень 09.10.2024 за №19403, та розглянуте у порядку ЗУ «Про звернення громадян». Копія лист має відмітку: отримав 17.12.2024 р. ОСОБА_4 . Підпис.

Отже слідчий суддя вважає встановленим той факт, що у будь-якому випадку вона була отримана суб`єктом, дії якого оскаржуються 09.10.2024.

Отже, з огляду на приписи ч. 1 ст. 214 КПК України термін виконання обов`язку з внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в цьому випадку встановлений протягом 24 годин з моменту отримання повідомлення, тобто до 10.10.2024 року включно.

У відповідності до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Згідно із приписами ч. 5 ст. 115 КПК України при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк.

Ч. 1 ст. 303 КПК України встановлює право оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесені відомостей до ЄРДР, та пов`язує існування такої бездіяльності із моментом отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення. Отже, з урахуванням приписів ст. 214 КПК України, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. А виходячи із змісту скарги та доданих матеріалів - починаючи з 10.10.2024 року. Тому за приписами ст. 304 КПК України строк оскарження зазначеної бездіяльності встановлений до 19.10.2024 року включно.

З наданих матеріалів встановлено, що дана скарга на бездіяльність уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області надійшла до Звенигородського районного суду 23.12.2024, що підтверджується відповідним штампом вхідної кореспонденції, тобто з пропуском встановленого строку для її подання.

У відповідності до ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і … особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

Зі змісту скарги та доданих матеріалів не вбачається очевидних відомостей, які б могли свідчити про поважні причини пропуску строку оскарження зазначеної бездіяльності, у зв`язку з якими скаржник не мав об`єктивної можливості подати відповідну скаргу у встановлений строк.

В своїй скарзі, заявник не просить поновити строк звернення зі скаргою, у зв`язку з тим, що відповідь Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області про результат розгляду заяви отримав 17.12.2024, з якої він дізнався про невнесення за його заявою відомостей до ЄРДР.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску заявником процесуального строку для звернення з відповідною скаргою, слідчий суддя виходить з наступного.

Частиною 1 ст. 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється за клопотанням заінтересованої особи лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причин його пропуску. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами, труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у строк, визначений законом. Такі обставини мають бути підтверджені заявником належними та допустимими доказами.

Проте, скаржником не наведено аргументів, не зазначено належних обґрунтувань та не надано доказів на підтвердження поважності причин пропуску ним строку, визначеного ч. 1 ст. 304 КПК України, на подання відповідної скарги, через які він не мав об`єктивної можливості своєчасно подати відповідну скаргу, а також того, що через наявність істотних перешкод він був позбавлений реальної можливості своєчасно реалізувати своє право на оскарження бездіяльності органу досудового розслідування.

Доводи заявника щодо обчислення строку на відповідне звернення в порядку ст. 303 КПК України з дати, коли він отримав лист від Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області за результатами розгляду його звернення, виходить за межі ч. 1 ст. 304 КПК України, оскільки чинним кримінально-процесуальним законодавством строки на таке оскарження пов`язані не з моментом обізнаності особи, а саме з моментом вчинення бездіяльності.

Відсутність належного процесуального реагування уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області на заяву про вчинення кримінального правопорушення не перешкоджає заявнику оскаржувати бездіяльність цих осіб та не впливає на перебіг строку оскарження, а надання відповіді листом, цей строк не перериває. Тому зазначена заявником причина недотримання строків оскарження бездіяльності уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області не є поважною, відтак відсутні підстав для задоволення відповідного клопотання про поновлення цього строку.

Не може бути поважними причинами пропуску процесуального строку заявником та обставина, що відповідь Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, з якої він дізнався про невнесення відомостей до ЄРДР, за його зверненням, він отримав 17.12.2024 року.

Отже, з урахуванням викладеного, зазначені заявником обставини не можуть бути розцінені як поважні причини пропуску строку на оскарження бездіяльності органу досудового розслідування.

Жодних інших причин, що були об`єктивно непереборними та позбавили можливості звернутися зі скаргою до суду у передбачений законом строк, скаржник не вказав.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора подані після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті повертаються скаржнику, якщо особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Водночас слідчий суддя не наділений повноваженнями вирішувати питання про поновлення строку оскарження бездіяльності слідчого з власної ініціативи без відповідного про це клопотання скаржника.

У зв`язку з тим, що скарга подана до Звенигородського районного суду після закінчення десятиденного строку, встановленого для її подання, а заявник не порушує питання про поновлення цього строку, таку скаргу необхідно повернути скаржнику.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що строк оскарження бездіяльності є преклюзивним, відтак навіть якби заявники не отримали відповідь, вони знали або повинні були знати, що момент вчинення бездіяльності посадовими особами Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області обраховується після спливу 24-годинного строку з моменту отримання заяви.

Слідчий суддя зазначає, що за умови чіткого і однозначного нормативного визначення строку для внесення відомостей до ЄРДР саме по собі пасивне очікування заявниками відповіді від уповноваженого суб`єкта не може вважатися поважною причиною для пропуску строку на оскарження цієї бездіяльності. Адже поважними причинами можуть визнаватися лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з реальними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Очікування скаржником результатів розгляду заяви та відповіді з цього приводу не є непереборною причиною, за якою скаржник не мав би об`єктивної можливості подати відповідну скаргу у встановлений строк. Як свідчить зміст заяви та самої скарги, скаржник обізнаний із приписами Кримінального процесуального кодексу України в частині обов`язкових строків розгляду заяви про вчинення кримінального правопорушення протягом 24 годин та строком оскарження відповідної бездіяльності; заява про вчинення кримінального правопорушення досить змістовно наповнена посиланнями на норми чинного законодавства, в тому числі КПК України. Отже, проявивши розумну обачність і зацікавленість у результатах розгляду поданої заяви, скаржник мав можливість звернутися із скаргою у встановлений КПК України десятиденний строк. Однак, цей строк скаржником був пропущений.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строку для звернення до суду за захистом порушених прав.

При цьому повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України (ч. 7 ст. 304).

Керуючись ст. 214, 115, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И ЛА:

Скаргу дочірнього підприємства «Черкаський Облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», представник скаржника ОСОБА_2 , на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернути скаржнику.

Копію ухвали разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка її подала.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1