Справа № 610/240/25
Провадження № 1-кс/610/71/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.01.2025м. Балаклія

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000046 від 23.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27 січня 2025 року до Балаклійського районного суду Харківської області засобом поштового зв`язку (дата відправки 24.01.2025) надійшло клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна, вилученого 23.01.2025 в ході огляду місця події, а саме: 1) кулемета РПК-74 № НОМЕР_1 , 2) магазина та 43 набоїв 5.45, 3) гільзи; 4) змиву на паличку з спускового гачка; 5) змиву на ватну паличку з затвору; 6) змиву на ватну паличку з запобіжника; 7) змиву на ватну паличку з магазину; 8) змиву на ватну паличку з рукоятки; 9) змиву на марлевий тампон з лівої та правої руки ОСОБА_4 ; 10) блокнота з запискою.

Клопотання обґрунтовано тим, що 23.01.2025 під час огляду місця події було виявлено вищезазначені предмети. Вказане майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, тому на нього доцільно накласти арешт з метою збереження, як речових доказів, які визнані такими за постановою слідчого.

Прокурор просила розглядати клопотання за її відсутності.

Власник майна представник військової частини НОМЕР_2 , про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, у судове засідання не прибув, про причину неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, за участю яких розглядається клопотання про арешт майна, не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Як убачається з матеріалів клопотання, слідчим відділенням ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000046. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) було внесено 23.01.2025 з кваліфікацією за ч. 1 ст. 115 КК України, якою передбачено кримінальну відповідальність за вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

З матеріалів клопотання встановлено, 23.01.2025 об 11.39 год за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець ЗСУ в/ч НОМЕР_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснив самогубство, вистріливши з кулемету РПК-74 № НОМЕР_1 , внаслідок чого від отриманих тілесних ушкоджень загинув на місці.

23.01.2025 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення якого було виявлено та вилучено: 1) кулемет РПК-74 № НОМЕР_1 , 2) магазин та 43 набої 5.45, 3) гільзу; 4) змив на паличку з спускового гачка; 5) змив на ватну паличку з затвору; 6) змив на ватну паличку з запобіжника; 7) змив на ватну паличку з магазину; 8) змив на ватну паличку з рукоятки; 9) змив на марлевий тампон з лівої та правої руки ОСОБА_4 ; 10) блокнот з запискою.

Постановою слідчого від 23.01.2025 вищезазначене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вказане у клопотанні майно вважається тимчасово вилученим.

Пункт 7 частини 2 статті 131 КПК України регламентує арешт майна як один з заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно із ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав вважати, що вилучене у ході огляду майно кулемет, магазин, набої, гільза та блокнот із запискою відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, могли бути знаряддями вчинення кримінального правопорушення, в тому числі об`єктом кримінально протиправних дій, та зберегти на собі його сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Тому на зазначені предмети необхідно накласти арешт з метою їх збереження.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У даному випадку застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження є доцільним, оскільки забезпечує запобігання можливості приховування, пошкодження, використання та передачі майна.

Разом з тим, главою 17 КПК України передбачено визначення, підстави та порядок накладення арешту на майно у кримінальному провадженні. Так, згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом є позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном. Розглядаючи клопотання про арешт майна, слідчий суддя на підставі ст. 132 КПК України має перевіряти, чи виправдовують потреби досудового розслідування такий ступінь втручання у права осіб на володіння, користування та розпорядження певним майном.

Матеріали клопотання та встановлені судом обставини свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення збереження зазначених об`єктів, як речових доказів.

При цьому слідчий суддя зазначає, що вилучені під час огляду 23.01.2025: змив на ватну паличку із спускового гачка, змив на ватну паличку із запобіжника, змив на ватну паличку з магазину, змив на ватну паличку з рукоятки, змив на марлевий тампон з лівої та правої руки ОСОБА_4 у розумінні ст. 170 КПК України, не є майном та не являються об`єктом права володіння, користування та розпорядження будь-якими особами.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

Вилучення змивів зі складових частин кулемету та рук ОСОБА_4 є способом фіксації доказів. Ці зразки, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, є речовими доказами, проте, будучи матеріальними об`єктами, вони не мають ознак майна, а тому накладення арешту на них позбавлене правового змісту.

Отже, у задоволенні клопотання прокурора у частині накладення арешту майна на змив на ватну паличку із спускового гачка, змив на ватну паличку із запобіжника, змив на ватну паличку з магазину, змив на ватну паличку з рукоятки, змив на марлевий тампон з лівої та правої руки ОСОБА_4 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-174 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на майно:

- кулемет РПК-74 № НОМЕР_1 ,

- магазин та 43 набої 5.45;

- гільзу,

- блокнот із запискою,

позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

В іншій частині клопотання відмовити.

Місце зберігання арештованого майна визначити слідчому у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104 "Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження".

Копію ухвали направити ініціатору клопотання для виконання та заінтересованим особам для інформування.

Ухвала виконується негайно, може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1