справа № 752/5921/25
провадження №: 1-кс/752/2251/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2025 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000965, відомості щодо якого внесені 10.03.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідча звернулась до слідчого судді із вказаним клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши останньому залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці, в межах строку досудового розслідування.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, слідчий зазначив, що застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 менш суворі запобіжні заходи, а ніж домашній арешт не є достатніми для запобігання вищевказаним ризикам, оскільки перебування останнього під домашнім арештом зможе забезпечити запобігання можливості ухилення останнього від органів розслідування та суду, знищення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні та перешкоджати іншим чином, у зв`язку з цим виникла обґрунтована необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити. Підозрюваний та його захисник заперечили щодо задоволення клопотання та просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Заслухавши обґрунтування прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання і докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання слідчого з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу, виходячи з наступного.

Із матеріалів клопотання вбачається, що 11.03.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Згідно повідомленої підозри вбачається, що у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 10.03.2025, виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої Заборонено - PVP, без мети збуту, у великих розмірах.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, без мети збуту, у невстановлений досудовим розслідуванням час та спосіб, але не пізніше 22 год. 55 хв. 10.03.2025, придбав особливо небезпечну психотропну речовину, що знаходилася у прозорому полімерному пакеті, який у свою чергу ОСОБА_5 помістив за задню частину резинки власних спортивних штанів, чим став незаконно зберігати при собі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, без мети збуту, у великих розмірах.

Після цього, 11.03.2025, в період часу з 01 год. 05 хв. по 01 год 17 хв., в ході проведення обшуку затриманої особи відповідно до вимог ст. 208 КПК України, в присутності двох понятих, у ОСОБА_5 із резинки штанів, було виявлено та в подальшому вилучено прозорий полімерний пакет з кристалічною речовиною білого кольору, яку ОСОБА_5 зберігав при собі, без мети збуту, у великих розмірах.

Згідно висновку експерта, у наданій на дослідження речовині виявлено особливо небезпечною психотропну речовину, обіг якого заборонено - PVP. Маса PVP в речовині становить 3,659 г.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини, без мети збуту, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, на думку слідчого, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує положення п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Разом з тим, прокурором в судовому засіданні не доведені обставини, якими слідчий обґрунтовує наявність ризиків, на підставі ст. 177 КПК України, викладених у клопотанні.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Докази та обставини, на які послався в своєму клопотанні слідчий, про те, що ОСОБА_5 є особою, який підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Слідчий суддя не приймає до уваги посилання на наявність ризиків навмисного переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, негативного впливу на хід досудового розслідування та продовження вчинення кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний має постійне місце проживання, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність у нього осіб, які він утримує, а саме: неповнолітня дитина 2018 р.н., а також враховуючи його стан здоров`я, що підтверджується відповідними копіями документів, а тому вказані ризики спростовуються.

Також, слідчим в клопотанні та наданих в судовому засіданні поясненнях прокурора не наведено обставин, які б свідчили, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, оскільки під час судового розгляду не доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу.

Разом з тим, слідчий суддя, при обранні запобіжного заходу враховує вищевказані дані, які характеризують особу підозрюваного ОСОБА_5 та вважає, що для забезпечення виконання останнім обов`язків, покладених на нього КПК України, можливо обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

При цьому, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного ОСОБА_5 , передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з одночасним застосуванням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , строком на 2 (два) місяці, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати по першому виклику до слідчого та/або прокурора на визначений ними час; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, а саме з м. Києва та Київської області, без дозволу слідчого та/або прокурора; утримуватись від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього вищевказаних обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1