Провадження № 1-кс/686/2665/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого ВРЗЗС СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні №0000731 від 01 липня 2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.240, ч.2 ст.364, ч.1 ст.209 КК України,

ВСТАНОВИВ:

14.03.2025 року старший слідчий ВРЗЗС СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , після усунення недоліків, визначених в ухвалі слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05.03.2025 р., звернувся до слідчого судді з новим клопотанням, погодженим із прокурором Спеціалізованої екологічної прокуратури Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, що належить підозрюваній ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: гараж боксового типу № 13, що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул.Свободи, 20/6, площею 24,6 кв.м.; квартири № 73, що по вул. Свободи, 20/3, в м. Хмельницький, загальною площею 91,3 кв.м.; машиномісце (гараж) № А-10, що знаходиться за адресою: м. Київ, Дніпровська набережна, 26-В, площею 15,1 кв.м.; квартиру № 124, що по проспекту Бажана Миколи, 8Б, в м. Київ, загальною площею 73 кв.м.; грошові кошти які знаходяться на картковому рахунку в банку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що «частиною 1 статті 23 кодексу України «Про надра» передбачено, що землевласники і землекористувачі в межах земельних ділянок, які перебувають у їх власності або користуванні, мають право без спеціального дозволу та гірничого відводу видобувати для своїх господарських і побутових потреб, не пов`язаних із відчуженням видобутих корисних копалин, корисні копалини місцевого значення і торф загальною глибиною розробки до 2 метрів, а також підземні води (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови що обсяг видобування підземних вод із кожного з водозаборів не перевищує 300 метрів кубічних на добу.

Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Згідно ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та іншими законами України. Громадяни України мають право користуватися природними ресурсами України відповідно до законів України. Відповідно до ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», в порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах. Статтею 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачено, що надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради.

Згідно зі ст. 6 Кодексу України «Про надра», корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення. Віднесення корисних копалин до корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення здійснюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища. Згідно зі ст. 5 Кодексу України «Про надра», державний фонд надр включає як ділянки надр, що використовуються, так і ділянки надр, не залучені до використання, в тому числі континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони. Родовища корисних копалин - це нагромадження мінеральних речовин в надрах, на поверхні землі, в джерелах вод та газів, на дні водоймищ, які за кількістю, якістю та умовами залягання є придатними для промислового використання. Усі родовища корисних копалин, у тому числі техногенні, з запасами, оціненими як промислові, становлять Державний фонд родовищ корисних копалин, а всі попередньо оцінені родовища корисних копалин - резерв цього фонду. Державний фонд родовищ корисних копалин є частиною державного фонду надр. Державний фонд родовищ корисних копалин та резерв цього фонду формується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. Державний фонд надр формується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. Відповідно до ст. 13 Кодексу України «Про надра», користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи. Статтею 14 Кодексу України «Про надра» визначено, що одним з видів користування надрами, - є видобування корисних копалин.

Надання спеціального дозволу на користування надрами, продовження строку його дії, внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами та до угоди про умови користування надрами здійснюються відповідним дозвільним органом: центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, а щодо ділянок надр, що містять корисні копалини місцевого значення на території Автономної Республіки Крим, - Радою міністрів Автономної Республіки Крим.

Згідно ст. ст. 3, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», одним із принципів охорони навколишнього природного середовища є пріоритетність вимог екологічної безпеки, обов`язковість додержання екологічних стандартів, нормативів та лімітів використання природних ресурсів при здійсненні господарської, управлінської та іншої діяльності.

Використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; здійснення заходів щодо відтворення відновлюваних природних ресурсів; здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб; здійснення заходів щодо збереження і невиснажливого використання біологічного різноманіття під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

Відповідно до постанови № 827 від 12.12.1994 Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення» питні підземні води відносяться до корисних копалин загальнодержавного значення.

Приватне підприємство «Рудпол» (), згідно спеціального дозволу № 6083 від 14.09.2015, наданого Державною службою геології та надр України, користувалося свердловиною № 1746 Хмельницького родовища в межах ділянки Рудпол, яка знаходиться у місті Хмельницький за координатами північної широти 49 22 52.920 східної довготи 26 56 26.630.

Згідно умов вищевказаного дозволу, ПП «Рудпол» надано право користування надрами з метою видобування питних підземних вод із свердловини № 1746 Хмельницького родовища ділянки Рудпол для господарсько-питного та нецентралізованого водопостачання (розлив питної води).

Згідно з вимогами Порядку державного обліку артезіанських свердловин, облаштування їх засобами вимірювальної техніки об`єму видобутих підземних вод, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №963 від 08 жовтня 2012 року, водокористувачі облаштовують артезіанські свердловини засобами вимірювальної техніки, які відповідають вимогам законодавства про метрологію та метрологічну діяльність.

Відповідно до Порядку внесення відомостей про об`єм видобутих підземних вод водокористувачами до автоматизованої системи обліку видобутих підземних вод, затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 110 від 23.03.2016, автоматизована система обліку є комплексом програмно-технічних і телекомунікаційних засобів, що забезпечують збирання, оброблення, накопичення, проведення аналізу, збереження та відображення відомостей про об`єм видобутих підземних вод на підставі відомостей, що надійшли від Водокористувача. Водокористувач надає відомості із засобів вимірювання об`єму видобутих підземних вод або обладнання для автоматичної передачі даних, підключених до автоматизованої системи обліку Засоби вимірювання або обладнання встановлюються водокористувачем на артезіанських свердловинах. Засіб вимірювання має забезпечувати облік об`єму видобутих підземних вод у безперервному режимі.

Відповідно до дозволу на користування надрами за № 6083 надрокористувач зобов`язаний: забезпечувати охорону надр та довкілля в межах ділянки надр, наданої користуванням; дотримуватись вимог законодавства України, чинних стандартів, правил, на виконання робіт, пов`язаних з користуванням надрами; використовувати надра відповідно до мети, для якої їх було надано; дотримуватись вимог та умов передбачених дозволом; забезпечити раціональне комплексне використання і охорону надр згідно з угодою. Загальна кількість запасів, дозволених до видобування, згідно спеціального дозволу на користування надрами, води підземні питні і технічні - становить 100 (сто) метрів кубічних на добу.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 12.12.1994 року № 827 підземні питні води належать до корисних копалин загальнодержавного значення.

Так, 15.03.2021 Державною службою геології та надр України винесено припис № 335-14/06, яким ПП «Рудпол» надано строк до 19.04.2021 для усунення виявлених порушень, передбачених статтею 24 Кодексу України «Про надра», абзацом 3 статті 11 ЗУ «Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності».

Внаслідок не усунення ПП «Рудпол» виявлених порушень, на підставі підпункту 1, 3 пункту 21 постанови Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011 «Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами», наказом Держгеонадр України від 10.06.2021 № 436 зупинено дію дозволу № 6083, наданого ПП «Рудпол».

22.04.2022 рішенням Хмельницького окружного адміністративний суду у справі № 560/17662/21 відмовлено у задоволенні позову Державної служби геології та надр України до ПП «Рудпол» про анулювання спеціального дозволу на користування надрами.

В подальшому, 14.09.2022 постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду у справі також відмовлено у задоволенні позову Державної служби геології та надр України до ПП «Рудпол» про анулювання спеціального дозволу на користування надрами.

Разом із тим, 03.04.2024, постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, вищевказані рішення скасовані, а позов Державної служби геології та надр України до ПП «Рудпол» про анулювання спеціального дозволу на користування надрами задоволено повністю та припинено право користування надрами шляхом анулювання дії спеціального дозволу на користування надрами від 14 вересня 2015 року № 6083, наданого Приватному підприємству «Рудпол».

Разом із тим, під час зупинення, а в подальшому анульованої дії спеціального дозволу на користування надрами № 6083 ОСОБА_6 , який є керівником та директором ПП «Рудпол» за попередньою змовою з ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та іншими, на даний час невстановленими досудовим розслідуванням особами, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний та суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, усвідомлюючи, що згідно наказу Держгеонадр № 436 від 10.06.2021 ПП «Рудпол» не має права видобувати підземну питну воду із артезіанської свердловини № 1746, яка знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Володимира Глушенкова 1/1, у порушення встановлених правил охорони та використання надр, переслідуючи корисливий мотив, не маючи законних підстав, з метою незаконного збагачення, шляхом видобування корисних копалин, а саме: підземної питної води, що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 12.12.1994 № 827 належить до корисних копалин загальнодержавного значення, у порушення вимог Кодексу України «Про надра», Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», з метою подальшого збуту, в період з 10.06.2021 по 20.04.2023 та з 13.06.2023 по 01.11.2024, здійснювали незаконний видобуток підземної питної води зі свердловини № 1746, яка знаходиться за адресою: м.Хмельницький, вул. Володимира Глушенкова 1/1, шляхом переміщення видобутої підземної питної води трубопроводом до виробничого приміщення ТОВ «Н2+О» за адресою: м. Хмельницький, вул. Володимира Глушенкова 2/6, керівником та директором якого є ОСОБА_6 , де здійснювалося бутилювання води та нанесення етикетки з відповідними написами.

28.08.2024, близько 15 год. 55 хв., ОСОБА_8 перебуваючи на території ПП «Рудпол» за адресою: м.Хмельницький, вул. Володимира Глушенкова 2/6 за грошові кошти в сумі 1380 гривень придбав 96 пляшок об`ємом 1,5 літра мінеральної сильногазованої води марки «Роса», 12 пляшок об`ємом 1,5 літра фруктово-ягідного лимонаду марки «Роса», 12 пляшок об`ємом 1,5 літра напою зі смаком лимону марки «Роса», 12 пляшок об`ємом 1,5 літра напою тархун марки «Роса», 6 пляшок об`ємом 1,5 літра тропічно-цитрусового лимонаду марки «Роса», яка виготовлена із води видобутої з артезіанської свердловини № 1746.

Також, 16.09.2024 ОСОБА_8 перебуваючи на території ПП «Рудпол» за адресою: м. Хмельницький, вул.Володимира Глушенкова 2/6 за грошові кошти в сумі 660 гривень придбав 30 пляшок об`ємом 1,5 літра мінеральної сильногазованої води марки «Роса», 30 пляшок об`ємом 1,5 літра квасу марки «Роса», яка виготовлена із води видобутої з артезіанської свердловини №1746.

Окрім цього, 01.11.2024 в ході проведення санкціонованого обшук в приміщенні виробничого цеху ПП «Рудпол», яке знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Володимира Глушенкова 2/6 керівником та директором якого є ОСОБА_6 вилучено 30300 пляшок об`ємом 1,5 літра мінеральної сильногазованої води марки «Кришталева» виробництва 23.10.2024, 26.10.2024, 27.10.2024, 52260 пляшок об`ємом 1,5 літра сильногазованої води марки «Роса», 602 пляшки води марки «Роса» об`ємом 5 літрів, 300 пляшки з написом «Квас» об`ємом 1,5 літра, 42 пляшки води марки «Лимонад» об`ємом 1,5 літрів, яка виготовлена із води видобутої з артезіанської свердловини № 1746.

20 листопада 2024 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні вище вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.240 КК України.

Встановлено, що своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 спричинила у даному кримінальному провадженні шкоди внаслідок незаконного видобування надр із артезіанської свердловини № 1746 на загальну суму 22 497 690,60 гривень.

На даному етапі досудового розслідування Хмельницька обласна прокуратура підготувала цивільний позов до підозрюваної ОСОБА_5 , для відшкодування шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до витягу з реєстру прав на нерухоме/рухоме майно встановлено, що підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві приватної власності володіє наступним майном: гараж боксового типу № 13 за адресою: АДРЕСА_1 , площею 24,6 кв.м.; квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 91,3 кв.м.; машиномісце (гараж) № НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_3 , площею 15,1 кв.м.; квартира АДРЕСА_4 , загальною площею 73 кв.м.

Окрім того, встановлено що підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 має відкритий в банку АТ КБ «ПриватБанк» банківський рахунок: НОМЕР_1 .»

Слідчий в судове засідання не з`явився, однак, клопотав про розгляд клопотання без його участі, просить клопотання задовольнити.

Власник майна, у відповідності до ч.2 ст.172 КПК України, про розгляд клопотання не повідомлявся.

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до положень п.4 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положеннями ч. 6 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

На підставі ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений, у встановленому цим Кодексом порядку, на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження арешту майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження можливого вчинення особою кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак, вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати вид обмеження, з метою уникнення негативних наслідків.

Встановлено, що Головним управлінням Національної поліції в Хмельницькій області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000731 від 01 липня 2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.240, ч.2 ст.364, ч.1 ст.209 КК України та за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених, ч.3 ст.240 КК України, , в результаті вчинення якого державі, в інтересах Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, було заподіяно шкоду, на загальну суму 22497690,60 гривень.

20.112024 р. ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.240 КК України, а отже остання набула статусу підозрюваної у зазначеному кримінальному провадженні.

В рамках вказаного кримінального провадження прокурором, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області було подано цивільний позов про стягнення з підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, в сумі 22497690,60 гривень.

З наданих матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 дійсно належить гараж боксового типу № НОМЕР_3 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 24,6 кв.м.; квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 91,3 кв.м.; машиномісце (гараж) № НОМЕР_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , площею 15,1 кв.м.; квартиру АДРЕСА_4 , загальною площею 73 кв.м.; грошові кошти які знаходяться на картковому рахунку в банку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , на які просить накласти арешт слідчий.

Окрім того, відповідно до Інформацій з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта №417797418, №417797348, №417797287 та №417797216, ОСОБА_5 , являється власником гараж боксового типу № НОМЕР_3 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 24,6 кв.м.; квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 91,3 кв.м.; машиномісце (гараж) № НОМЕР_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , площею 15,1 кв.м.; квартиру АДРЕСА_4 , загальною площею 73 кв.м.

Також було встановлено, що ОСОБА_5 являється власником банківського рахунку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 .

Зважаючи на те, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_5 , оскільки додано докази того, що вказане майно, належить ОСОБА_5 , остання набула статусу підозрюваної, в зв`язку з тим, що 20.11.2024 р. її було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.240 КК України, слідчим до клопотання долучено докази на підтвердження обґрунтованості цієї підозри та докази факту завдання кримінальним правопорушенням майнової шкоди, в розмірі 22497690,60 гривень, прокурором, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, в рамках кримінального провадження, подано цивільний позов про стягнення вказаної шкоди з підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 збитків, завданих навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного видобування надр (питної води) із артезіанської свердловини в сумі 22497690,60 гривень, тому, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, клопотання слідчого, про накладення арешту на вказане майно, підлягає задоволенню.

Зокрема, матеріали кримінального провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою запобігання відчуженню майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є арешт майна. А тому, клопотання слідчого, в про накладення арешту на майно, є обґрунтованим.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження, станом на час прийняття рішення, вимагають вжиття такого методу державного регулювання, як накладення арешту.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

З урахуванням ч. 4 ст. 173 КПК України, відповідно до якої, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна, враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, накладення арешту, з тимчасовим позбавленням права на відчуження, на майно, що належить підозрюваній ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: гараж боксового типу № НОМЕР_3 , що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул.Свободи, 20/6, площею 24,6 кв.м.; квартири № 73, що по вул. Свободи, 20/3, в м. Хмельницький, загальною площею 91,3 кв.м.; машиномісце (гараж) № НОМЕР_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , площею 15,1 кв.м.; квартиру АДРЕСА_4 , загальною площею 73 кв.м.; грошові кошти які знаходяться на картковому рахунку в банку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , проте із залишенням правомочності розпорядження означеним майном. В даному випадку заборона розпорядження не є виправданою та буде надмірним втручанням в права та інтереси власника.

На даному етапі кримінального провадження не надано доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, і потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання в права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження. Крім того, визначений слідчим суддею спосіб арешту майна, в даному випадку не призведе до надмірного обмеження прав власників майна або до інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб. Менш обтяжливий спосіб арешту майна, на думку слідчого судді, призведе до неможливості збереження майна та може призвести до його відчуження або до настання інших наслідків, які, в подальшому, ускладнять досягнення мети кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого ВРЗЗС СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 ,- задовольнити частково.

Накласти арешт, з тимчасовим позбавленням права відчуження, на майно, що належить підозрюваній ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: гараж боксового типу № НОМЕР_3 , що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул.Свободи, 20/6, площею 24,6 кв.м.; квартири № 73, що по вул. Свободи, 20/3, в м. Хмельницький, загальною площею 91,3 кв.м.; машиномісце (гараж) № НОМЕР_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , площею 15,1 кв.м.; квартиру АДРЕСА_4 , загальною площею 73 кв.м.; грошові кошти які знаходяться на картковому рахунку в банку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 .

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя