У Х В А Л А

25.12.2024 слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Білоцерківської окружної прокуратури Київської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 22.10.2024 року,

у с т а н о в и в:

31 жовтня 2024 року скаржник ОСОБА_3 звернувся із скаргою на бездіяльність Білоцерківської окружної прокуратури Київської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 22.10.2024 року.

В судові засідання призначені на 04.11.2024, 29.11.2024, 16.12.2024, 19.12.2024 та 25.12.2024, скаржник ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не повідомив.

Уповноважена особа Білоцерківської окружної прокуратури в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлена у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку, що скарга підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Зі змісту наведеної норми Закону випливає, що розгляд скарги відбувається лише з обов`язковою участю скаржника, чи його захисника, представника, тобто вказані особи зобов`язані з`явитися в судове засідання для розгляду поданої скарги.

Крім того, в узагальненні Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» зазначено, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід вважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою в суд.

Слідчий суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення, враховуючи положення ст. 7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає слідчому судді право залишити його скаргу без розгляду, що не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Враховуючи те, що скаржник не з`явився на розгляд скарги, приймаючи до уваги те, що його участь у розгляді скарги є обов`язковою, слідчий суддя вважає за можливе залишити без розгляду скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність Білоцерківської окружної прокуратури Київської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 22.10.2024 року.

Керуючись ст. 7, 107, 303, 306 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Білоцерківської окружної прокуратури Київської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 22.10.2024 року - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_4