Провадження № 1-кс/953/103/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 січня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001446 від 26.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

27 грудня 2024 року засобами поштового зв`язку прокурор відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, яке отримано судом 31 грудня 2024 року, в якому просить накласти арешт на автомобіль «Skoda Octavia», р.н. НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його ремонтування, користування, розпорядження та відчуження.

Прокурор просить зберігати автомобіль на спеціальному майданчику зберігання тимчасово вилучених транспортних засобів при ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м. Балаклія, вул. Заміська, 20

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим управління Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному 26.12.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001446 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Процесуальне керівництво здійснюється обласною прокуратурою.

Під час досудового розслідування встановлено, що 26.12.2024 приблизно о 08:30 на автодорозі «Харків-Горохуватка» в районі будинку №1 по вулиці Цукровій в селищі Савинці Ізюмського району Харківської області водій ОСОБА_5 , керуючи автомобілем «Skoda Octavia», р.н. НОМЕР_1 , рухаючись зі сторони с. Веселе Ізюмського району Харківської області у напрямку м. Балаклія Харківської області, не впорався з керуванням та допустив виїзд поза межі проїжджої частині на праве по ходу свого руху узбіччя, з подальшим наїздом даного автомобіля на перешкоду у вигляді дерева. В результаті ДТП водій вищевказаного автомобіля від отриманих тілесних ушкоджень загинув на місці події.

26.12.2024 в ході огляду автомобіль «Skoda Octavia», р.н. НОМЕР_1 , був вилучений та поміщений на спеціальний майдан зберігання тимчасово вилучених транспортних засобів при ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м. Балаклія, вул. Заміська, 20.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 власником автомобіля «Skoda Octavia», р.н. НОМЕР_1 , є ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Автомобіль «Skoda Octavia», р.н. НОМЕР_1 , внаслідок ДТП отримав механічні пошкодження та, відповідно до ст. 98 КПК України, може бути речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, з метою зберігання речових доказів відповідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України виникла необхідність у арешті автомобіля «Skoda Octavia», р.н. НОМЕР_1 .

Крім того, вказаний транспортний засіб необхідний для проведення автотехнічної експертизи (технічного стану).

Прокурор також зазначає, що необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатимуть встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути відчужене, приховане або пошкоджене.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутності.

ОСОБА_5 , який є власником майна, у судове засідання не з`явився, був повідомлений про час та місце розгляду клопотання належним чином.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Отже, слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим.

Власник арештованого майна не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, передбаченому абз.2 ч.1 ст.174 КПК України, в якому визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Прокурором обґрунтовано необхідність накладення арешту на вилучене майно, оскільки воно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є необхідність у проведенні його огляду та призначенні судової автотехнічної експертизи.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ч. 2 ст.171 КПК України та подано прокурором до суду у строк, визначений ч.5 ст.171 КПК України.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, що відповідає положенням ч.1 ст.170 КПК України.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001446 від 26.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження на автомобіль «Skoda Octavia», реєстраційний номер НОМЕР_1 , право власності на який зареєстровано за ОСОБА_4 ,

Місцем зберігання автомобіля «Skoda Octavia», реєстраційний номер НОМЕР_1 , визначити спеціальний майданчик зберігання тимчасово вилучених транспортних засобів при ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м. Балаклія, вул. Заміська, 20.

Роз`яснити прокурору його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1