Справа № 629/7920/24
провадження № 1-кс/632/53/25

У Х В А Л А

Іменем України

11 квітня 2025 р. м. Златопіль

Слідчий суддя Первомайського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду скаргу ОСОБА_3 від 23.12.2024 на бездіяльність службових осіб Лозівського РВП ГУНП у Харківській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ухвали Харківського апеляційного суду від 24.03.2025 року по провадженню №11-п/818/86/24 до Первомайського міськрайонного суду надійшла вказана скарга через зміну підсудності.(а.с.189).

Предметом скарги є заява скаржника від 23.12.2024 року щодо зобов`язання начальника СВ Лозівського РВП ГУНП у Харківській області полковника поліції ОСОБА_4 , або його підлеглих, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що можуть свідчити про ознаки кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування за заявами ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 20.12.2024 та протоколу від 19.12.2024 у формі досудового розслідування у зв`язку із вчиненням з боку керуючої справами виконавчого комітету міської ради ОСОБА_5 , міського голови ОСОБА_6 , завідуючою відділу обслуговування Лозівської міської ради ОСОБА_7 , працівниками поліції: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.356,364,367 КК України. В обґрунтування скарги заявник зазначив, що вищевказані посадові особи не пропустили його на сесію, публічно у присутності інших осіб принижували його честь та ділову репутацію, та йому, судді у відставці та громадянину Лозівської міської територіальної громади завдана непоправима психологічна та душевна травма, значну моральну шкоду він оцінює до 1 000 000 грн., докази може надати експерту та слідчому при проведенні відповідної експертизи.

Ухвалою слідчого судді від 03.04.2025 року скарга прийнята до розгляду та призначена у судове засідання на 07.04.2025, здійснено виклик ОСОБА_3 у судове засідання та задоволено його клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у всіх судових засіданнях в даній справі під час її розгляду у Первомайському міськрайонному суді Харківської області (а.с. 194).

07.04.2025 начальник СВ Лозівського РВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_11 , засобами електронного зв`язку, надав заяву про розгляд скарги ОСОБА_3 без його участі а також направив до суду заперечення на скаргу ОСОБА_3 , в обґрунтування заперечень зазначив, що громадянин ОСОБА_3 не мав законних підстав перебувати на спільному дистанційному закритому пленарному засіданні, яке розпочалося о 9:40 19.12.2024 (а.с.200-204).

Також, 07.04.2025 заявник ОСОБА_3 надав клопотання про вчинення певних дій, яке ухвалою суду від 07.04.2025 задоволено частково, витребувано з Лозівського РВП ГУНП в Харківській області матеріали перевірки за протоколом прийняття заяви разом із додатками від 21.12.2024 року, згідно талону повідомлення єдиного обліку № 13957, а також заяву з додатками від 20.12.2024 року, згідно талону повідомлення № 13904 та протокол від 19.12.2024 року талон - повідомлення 13849, в іншій частині клопотання відмовлено, розгляд скарги призначено на 10.04.2025 (а.с.206).

Ухвалою суду від 11.04.2025 залишено без задоволення доповнену скаргу, за клопотанням ОСОБА_3 від 07.04.2025 року щодо зобов`язання уповноважених осіб СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що можуть свідчити про ознаки відповідного кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування за заявою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 21.12.2024 у формі досудового розслідування у зв`язку із вчиненням з боку т.в.о. начальника СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_12 , старшого слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_13 та інших уповноважених осіб Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, так як в їх діях та бездільності вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст..ст. 356,364,367 КК України.

Згідно листа № 7549/119-86/03-2025 від 09.04.2025 Лозівського РВП ГУНП у Харківській області слідчому судді повідомлено, що заяву ОСОБА_3 від 21.12.2024 №13957 передано до Державного бюро розслідувань, розташованому у м. Полтаві від 22.12.2024 №24236/119-86/01-2024.

У судове засідання 11.04.2024 ОСОБА_3 не прибув, повідомивши секретаря судового засідання про розгляд справи без його участі.

Начальник СВ Лозівського РВП ГУНП у Харківській області не прибув, про день, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином (а.с 199), що не перешкоджає розгляду скарги по суті.

Дослідивши матеріали справи, у тому числі витребувані судом, слідчий суддя приходить до наступного.

Предметом скарги ОСОБА_3 від 23.12.2024 року є зобов`язання начальника СВ Лозівського РВП ГУНП у Харківській області полковника поліції ОСОБА_4 , або його підлеглих, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що можуть свідчити про ознаки кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування за заявами ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 20.12.2024 та протоколу від 19.12.2024 у формі досудового розслідування у зв`язку із вчиненням з боку керуючої справами виконавчого комітету Лозівської міської ради ОСОБА_5 , Лозівського міського голови ОСОБА_6 , завідуючою відділу обслуговування Лозівської міської ради ОСОБА_7 , працівниками поліції: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.356,364,367 КК України. В обґрунтування скарги заявник зазначив, що вищевказані посадові особи не пропустили його на сесію, публічно у присутності інших осіб принижували його честь та ділову репутацію, та йому, судді у відставці та громадянину Лозівської міської територіальної громади завдана непоправима психологічна та душевна травма, значну моральну шкоду він оцінює до 1 000 000, грн., докази може надати експерту та слідчому при проведенні відповідної експертизи.

Так, КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). В силу вимог ч.ч.1 та 2 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення статей 214 і 303 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, які є передумовою для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Стаття 84 КПК України визначає, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Згідно частини 2 статті 84 КПК процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Стаття 85 КПК України визначає, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Стаття 94 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28.05.1985, одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Згідно інформації т.в.о. начальника СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_14 , яка була адресована т.в.о. начальника Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_15 були відсутні фактичні дані та достатні обставини, які б свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення по зареєстрованим матеріалам за №13849 від 19.12.2024, 13904 від 20.12.2024.

У матеріалах перевірки за повідомленнями про вчинення кримінальних правопорушень та інші події за №13849 від 19.12.2024, 13904 від 20.12.2024, які були надані Лозівським РВП ГУНП в Харківській області встановлено наступні події.

19.12.2024 відбулося сесійне засідання Лозівської міської ради, яке повинно було розпочато о 10.00. Зі слів ОСОБА_16 , яка є керуючою справами Лозівського виконавчого комітету, що також підтверджується поясненнями ОСОБА_17 , десь близько 9.40 год в сесійному залі розпочалось засідання постійних комісій, яке згідно копії протоколу від 19.12.2024 проводилося у закритому режимі. В цей час до вестибюлю Лозівської міської ради зайшов ОСОБА_3 , та почав вимагати пропустити його до сесійної зали, на що йому було роз`яснено, що на той момент там проходило закрите засідання постійних комісій, але ОСОБА_3 всеодно намагався пройти до сесійної зали. Також на сесію Лозівської міської ради, яка відбулася після засідання комісій, яке тривало довгий час, був складений список осіб, які були запрошені на сесійне засідання, оскільки коло осіб, які можуть перебувати на масових заходах обмежене в зв`язку з особливим режимом в країні та безпековою ситуацією згідно Протоколу №7 ради оборони Харківської області, зареєстрованого в Харківською обласною віськовою адімністрацією 07.07.2023 за №01-25/4126, та як Лозівська міська рада не обладнана бомбосховищем, та не може забезпечити безпеку великій кількості осіб. Оскільки ОСОБА_3 не було завчасно подано заявку на участь у даному сесійному засіданні, з метою збереження його життя та здоров`я, а також інших осіб присутніх на сесійному засіданні, гр. ОСОБА_3 не було допущено до приміщення сесійної зали.

Зміст поданих повідомлень ОСОБА_3 від 19.12.2024 та від 20.12.2024, які зареєстровані за №13849 від 19.12.2024, 13904 від 20.12.2024 не містить конкретних фактичних даних щодо дій та обставин, які б навіть із мінімальною вірогідністю свідчили про наявність у діях керуючої справами виконавчого комітету Лозівської міської ради ОСОБА_5 , Лозівського міського голови ОСОБА_6 , завідуючої відділу обслуговування Лозівської міської ради ОСОБА_7 , працівників поліції: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.356,364,367 КК України, за якими заявник просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Крім того, ОСОБА_3 слідчому судді на всьому проміжку розгляду скарги не надав доказів, які б свідчили про скоєнння кримінальних правопорушень.

Одним з принципів кримінального процесу є принцип диспозитивності, передбачений ст.26 КПК України, який відносно повноважень слідчого судді передбачає надання саме особою, яка подала скаргу доказів про необхідність внесення даних до ЄРДР відносно конкретних осіб за конкретними обставинами події, яку скаржник вважає кримінальним правопорушення.

Враховуючи викладене, доводи скарги ОСОБА_3 не підтвердилися у судовому засіданні у повному обсязі, а тому у задоволенні скарги повинно бути відмовлено.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 від 23.12.2024 - відмовити.

Копію ухвали надіслати ОСОБА_3 та до Лозівського РВП ГУНП у Харківській області засобами електронної пошти та поштового зв`язку.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду безпосередньо або через Первомайський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1