Провадження №11-сс/801/60/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції:
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

із секретарем ОСОБА_4

з участю:

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції)

скаржника ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці матеріали скарги за апеляційною скаргою ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2024 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявами ОСОБА_7 , -

встановив:

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2024 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявами ОСОБА_7 .

Мотивуючи дану ухвалу, слідчий суддя зазначив, що відомості, які зазначені у заяві ОСОБА_7 , не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

ОСОБА_7 , не погоджуючи із ухвалою слідчого судді, подав апеляційну скаргу, в якій ставить питання про скасування ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2024.

Заслухавши суддю-доповідача, думку прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги ОСОБА_7 , думку скаржника ОСОБА_7 , захисника-адвоката ОСОБА_6 , які підтримали апеляційну скаргу засудженого, наполягали на її задоволенні; дослідивши матеріали скарги, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, за таких підстав.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції вправі вийти за межі апеляційних вимог, якщо цим не погіршується становище обвинуваченого або особи, щодо якої вирішувалося питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Якщо розгляд апеляційної скарги дає підстави для прийняття рішення на користь осіб, в інтересах яких апеляційні скарги не надійшли, суд апеляційної інстанції зобов`язаний прийняти таке рішення.

Згідно ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно із положеннями ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України , завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Вважаємо, що без встановлення матеріальної (об`єктивної) істини у справі жодне із вищенаведених завдань, які поставлені перед кожним без винятку кримінальним провадженням, досягнути неможливо.

У відповідності до ч. 1 ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Ч.1 ст.21 КПК України гарантує кожному право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Як вбачається з матеріалів справи, скаржник ОСОБА_7 звернувся до Президента України із заявою-повідомленням про злочин, скоєний працівниками Державної Установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)», в особі ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , Скоробогач, прокурорами та слідчими ДБР, мотивуваши свою заяву тим, що протягом трьох років працівниками Державної Установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)», в особі ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , Дідур, Скоробогач вчиняються відносно ОСОБА_7 кримінальні правопорушення, а прокурори та слідчі ДБР кришують злочинців.

Окрім того, працівниками Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)» вчиняються кримінальні правопорушення відносно ОСОБА_7 , а саме: позбавлення його належного харчування; позбавлення права на прогулянку; не надання права на судовий захист; не вручення судових повісток; не надання документів по справах; не виконання судових рішень; порушення права на зустрічі з адвокатом; позбавлення права користування телефоном; позбавлення права користування планшетом; безпідставного заковування у кайданки; безпідставного поміщення у карцер; нанесення йому тілесних ушкоджень; не надання можливості на повноцінний сон; катування та фізичного знищення.

Супровідним листом Офісом Президента України заява повідомлення ОСОБА_7 , про вчинення кримінальних правопорушень направлена до Офісу Генерального прокурора, а звіди за супровідним номером №31/5-16986-09 від 21.07.2023 до Вінницької обласної прокуратури.

Листом за підписом заступника керівника Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_20 від 28.07.2023 №31-946ВИХ-23 31-1232-16 заявника повідомлено про те, що:

«Перевіркою встановлено, що ухвали судів Хмельницької області та Вінницького міського суду Вінницької області, а саме від 14.05.2018 у справі №127/23252/17, від 18.12.2018 у справі №127/12949/18, від 01.11.2020 у справі №686/21433/20, від 13.11.2020 у справі №686/22461/20, від 02.12.2020 у справі №686/21087/20, від 17.12.2020 у справі №686/21434/20, від 05.01.2021 у справі №127/5071/20, від 25.01.2021 у справі №686/10054/20, від 27.01.2021 у справі №127/5067/20, від 04.02.2021 у справі №127/24219/20, від 04.02.2021 у справі №127/28575/20, від 02.04.2021 у справі №686/12957/20, від 17.12.2021 у справі №686/23774/21, від 20.12.2021 у справі №127/20059/21, від 20.12.2021 у справі №127/28939/21, від 20.12.2021 у справі №127/25809/21, від 20.12.2021 у справі №127/14331/21, від 20.12.2021 у справі №127/18875/21, від 27.01.2022 у справі №127/19436/21, від 27.01.2022 у справі №127/30237/21, від 27.01.2022 у справі №127/18879/21, від 11.07.2022 у справі №127/9549/22, від 16.06.2022 у справі №127/766/22, від 13.10.2022 у справі №127/970/22, від 15.06.2023 у справі №127/5818/23, від 15.06.2023 у справі №11099/23, на які Ви посилаєтесь у зверненні та якими органи прокуратури і ДБР зобов`язано внести відомості до ЄРДР, виконані в повному обсязі.

Ухвала Городоцького районного суду Хмельницької області від 07.06.2021 у справі №686/7384/20 до Вінницької обласної прокуратури для виконання не надходила.

Ухвала Шевченківського районного суду м. Чернівців від 29.06.2023 у справі №727/4826/23 до Вінницької обласної прокуратури та четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) ТУ ДБР у м. Хмельницькому для виконання не надходила.

Про зазначене Вам неодноразово надано грунтовні та вичерпні відповіді, останні від 24.01.2023 №31-1232-16, від 16.02.2023 №31-1232-16 та від 04.04.2023 №31-1232-16.

Стосовно фактів можливих неправомірних дій працівників правоохоронних органів роз`яснюю, що згідно з правовим висновком викладеним у постанові Касаційного кримінального суду Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачається вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по батькові (найменування) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Тобто підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак, підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактами, викладеними у Вашій заяві відсутні.»

Згідно з ч. 1ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Враховуючи наведене, внесенню до ЄРДР підлягають лише ті відомості про кримінальне правопорушення, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Відповідно до п.1 глави 2 розділу 1 Положення про порядок ведення ЄРДР, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5ст. 214 КПК України.

Згідно висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Проте, зміст ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Згідно ч. 1ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Так, заява-повідомлення ОСОБА_7 не містить фактичних даних, які вказують на ознаки складу будь-якого з кримінальних правопорушень, а тому така заява, з огляду на її зміст, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім того, щодо процесуальних порушень, про які зазначає обвинувачений ОСОБА_7 , а саме проведення судового засідання у його відсутність.

З матеріалів провадження та із звукозапису судового засідання вбачається, що ОСОБА_7 був присутнім при розгляді його скарги на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявами ОСОБА_7 , проте в ході судового засідання через недотримання порядку в судовому засіданні, нецензурну лексику та непокору відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні, був видалений з залу суду.

Головуючий неодноразово попереджав скаржника про можливість його видалення з зали судового засідання, роз`яснивши обвинуваченому положення ст.330 КПК України, якщо він продовжуватиме порушувати порядок у судовому засіданні, що зафіксовано в журналі судового засідання.

Однак, ОСОБА_7 на зауваження суду не відреагував, продовжував порушувати порядок в судовому засіданні. Зазначені обставини у повному обсязі зафіксовані на аудіо- та відеофайлах проведеного судового засідання та є невід`ємною частиною судового провадження.

Статтею 321 КПК України визначено, що головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

ОСОБА_7 було попереджено, що у разі його відмови підкорятися розпорядженням головуючого, він буде видалений з зали судового засідання.

Відповідно до ст. 330 КПК України якщо учасник кримінального провадження порушує порядок у залі судового засідання, або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає його про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з залу судового засідання. При повторному порушенні порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали судового засідання тимчасово або на весь час судового розгляду.В судовому засіданні інтереси ОСОБА_7 представляла адвокат ОСОБА_6 ..

З огляду на наведене вище, апеляційний суд вважає, що за таких умов відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР, викладених у заяві ОСОБА_7 , яка надійшла з Офісу Генерального прокурора, щодо неправомірних дій окремих працівників ДУ «Вінницька установа виконання покарань (№1)», прокурорів Вінницької обласної прокуратури, слідчих ТУ ДБР, у зв`язку з чим скарга на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням ОСОБА_7 , є необґрунтованою.

В ст.412 КПК України, про те, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

В ході перевірки доводів апеляційної скарги ,апеляційний суд не встановив і істотних порушень вимог КПК України.

Апеляційний суд враховує, що ЄСПЛ демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору можливого впливу цих порушень на загальну справедливість судового розгляду. Методи, які застосовує ЄСПЛ, загалом не передбачають дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. У своїх рішеннях ЄСПЛ наголошує на необхідності з`ясування, чи перешкодили допущені порушення в досягненні справедливості. «При цьому, як свідчить практика ЄСПЛ, навіть виявлення серйозних чи вагомих, на його думку, порушень права на справедливий судовий розгляд, допущених національними судами, не завжди тягне загальну оцінку проведеного судового розгляду та ухвалення підсумкового судового рішення як несправедливого»

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано дійшов до висновку про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_7 , зазначивши, що зі змісту заяви останнього не вбачається зазначення обставин та фактів, які б свідчили про вчинення конкретного кримінального правопорушення певними особами. Окрім того, судовий розгляд проведено у відповідності та з повним дотриманням КПК України.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що підстав для скасування чи зміни ухвали слідчого судді апеляційним судом не встановлено, а тому апеляційну скаргу -слід залишити без задоволення як необґрунтовану.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_7 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2024 .

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2024 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявами ОСОБА_7 , - залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2