Справа № 487/7711/24
Провадження № 1-кс/487/4793/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2024 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Миколаєва клопотання прокурора Скадовської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке 28.08.2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001488, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

УСТАНОВИВ:

Прокурор Скадовської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні, відомості про яке 28.08.2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001488, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами. В ході досудового розслідування встановлення наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки та виконання обов`язків підозрюваною. Таким чином, на даний час є достатні підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з його необґрунтованістю та недоведеністю ризиків.

Розгляд клопотання було проведено слідчим суддею в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001488 від 28.08.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється в тому, що вона, будучи обізнаною про проведення незаконного референдуму на тимчасово окупованій території Херсонської області, кінцевою метою якого є зміна меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, підтримуючи тимчасову окупацію Херсонської області військовими рф, незаконну діяльності створених ними незаконних органів влади, умисно, в порушення ст. 20 Закону України «Про всеукраїнський референдум», ст. 19 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», добровільно прийняла участь в організації та проведенні незаконного референдуму на тимчасово окупованій території с. Велика Кардашинка Скадовського району Херсонської області в якості члена ДВК.

Так, з метою реалізації свого злочинного умислу, у невстановлені дату та час, але не пізніше 23 вересня 2022 року, ОСОБА_5 прийняла участь в організації незаконного референдуму на тимчасово окупованій території с. Велика Кардашинка Скадовського району Херсонської області шляхом агітації мешканців зазначеного населеного пункту до участі у незаконному референдумі, голосуванні за вихід Херсонської області зі складу України та про входження Херсонської області до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації.

Крім того, у визначені указом голови незаконно утвореної цивільно-військової адміністрації Херсонської області № 88-у від 20.09.2022 дні з 23 по 27 вересня 2022 року ОСОБА_5 прийняла участь у проведенні референдуму шляхом здійснення подвірного обходу мешканців с. Велика Кардашинка Скадовського району Херсонської області з метою їх залучення до голосування за вихід Херсонської області зі складу України та про входження Херсонської області до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації, безпосередньої видачі місцевим мешканцям бюлетенів для голосування, активно пропонувала мешканцям с. Велика Кардашинка Скадовського району Херсонської області проголосувати шляхом проставлення відповідних відміток у бюлетені.

У подальшому 27 вересня 2022 року, так звана, ЦВК Херсонської області за результатами підрахунку всіх бюлетенів визнала незаконний референдум про приєднання Херсонської області до російської федерації таким, що відбувся. Відповідно до його результатів задекларовано 497051 громадян, що становить 87,05 % від загальної кількості виборців, які прийняли участь у голосуванні, проголосували за вихід Херсонської області зі складу України та про входження Херсонської області до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації.

Незаконні дії ОСОБА_5 з участі в організації та проведенні 23 27 вересня 2022 року незаконного референдуму про вихід Херсонської області зі складу України та про входження її до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації створили передумови для визнання російською федерацією незаконного референдуму на тимчасово окупованій територій України таким, що відбувся та незаконного приєднання Херсонської області до складу російської федерації.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у колабораційній діяльності, а саме участі в організації та проведенні незаконного референдуму на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

27.08.2024 на підставі зібраних доказів ОСОБА_5 у відповідності до вимог ст.ст. 135, 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Цього ж дня, враховуючи, що указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 на території України з 05:30 год. 24.02.2022 введено воєнний стан та з урахуванням існування достатніх підстав вважати, що підозрювана ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України, з додержанням вимог с. 135 КПК України повідомлення про підозру та повістки про виклик останньої опубліковано на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора та у газеті загальнодержавної сфери розповсюдження «Урядовий кур`єр».

Під час досудового розслідування зібрано докази, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Свідок ОСОБА_6 пояснила, що на підконтрольну Україні територію вона виїхала 03.11.2022. Працювала на посаді директора Кардашинської гімназії Голопристанської міської ради. Їй відомо, що ОСОБА_5 неодноразово організовувала збори місцевих мешканців та проводила агітацію щодо участі в референдумі за приєднання Херсонської області до складу рф. У вересні 2022 року під час проведення референдуму остання особисто здійснювала подворовий обхід мешканців с. Кардашинка, пропонуючи проголосувати, видавала бюлетені для голосування.

Свідок ОСОБА_7 , яка станом на 24.02.2022 займала посаду начальника відділення зв`язку в с. Велика Кардашинка, пояснила, що на території с. Велика Кардашинка вона проживала до 02.11.2022. ОСОБА_5 прийняла безпосередню участь в організації та проведенні референдуму на території сіл Кардашинка та Велика Кардашинка. Напередодні референдуму вона агітувала місцевих мешканців прийняти участь у референдумі. Під час голосування видавала бюлетені, навіть погрожувала, вимагаючи проголосувати.

Свідок ОСОБА_8 пояснила, що проживала в с. Велика Кардашинка до 28.09.2022. Місцева мешканка ОСОБА_5 активно агітувала громадян проголосувати на референдумі за входження Херсонської області до складу рф. До початку референдуму вона приїздила до сусідів свідка, проводила агітацію, під час референдуму приїздила до них же зі скринькою для голосування та бюлетенями.

Свідок ОСОБА_9 пояснив, що з с. Велика Кардашинка на підконтрольну Україні територію він виїхав 23.06.2023. Напередодні референдуму ОСОБА_5 здійснювала агітацію серед місцевих мешканців, закликаючи прийняти участь у голосуванні. Коли розпочався референдум, здійснювала подворовий обхід разом з іншими членами комісії в супроводі військових рф. Свідок особисто бачив, як ОСОБА_5 приїхала до сусіда, в руках тримала скляну скриньку, надавала бюлетені для голосування.

Свідок ОСОБА_10 надала показання, аналогічні свідку ОСОБА_9 .

Свідок ОСОБА_11 пояснив, що на підконтрольну Україні територію він виїхав 19.06.2023, до цього часу проживав в с. Велика Кардашинка. ОСОБА_5 безпосередньо приймала участь у проведенні референдуму. Напередодні, починаючи приблизно з серпня 2022 року, вона періодично інформувала місцевих мешканців про порядок його проведення та необхідність обов`язкової участі в ньому. Під час референдуму здійснювала подворовий обхід та видачу бюлетенів, пропонувала проголосувати за входження до складу рф.

Свідок ОСОБА_12 пояснив, що до 12.08.2022 проживав на території с. Велика Кардашинка, знає ОСОБА_5 як місцеву мешканку. Від мешканців с. Велика Кардашинка та соціальних мереж йому стало відомо, що організовувала проведення псевдореферендуму на території с. Велика Кардашинка, він особисто спілкувався з нею з цього приводу. Коли ОСОБА_5 дізналася, що свідок планує виїхати на підконтрольну Україні територію, пропонувала залишитися та долучитися до голосування за приєднання Херсонської області до складу рф.

Проведено впізнання за фотознімками зі свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 .

Оглянуто публікації, розміщені на загальнодоступній сторінці всесвітньої мережі Інтернет, а саме: інтернет-ресурсі «Официальный сайт Администрации Херсонской области» Указ голови ВЦА володимира сальдо № 245-р від 22.07.2022 «Про виборчу комісію Херсонської області»; в месенджері «Telegram» на сторінці « ІНФОРМАЦІЯ_1 » із заголовком « ІНФОРМАЦІЯ_2 », зі змісту якого вбачається, що 20.09.2022 самопроголошена громадянська рада Херсонської області звернулася до самопроголошеного голови ВЦА сальдо в.в. та до самопроголошеного голови правління ВЦА Херсонської області ОСОБА_14 із пропозицією проведення референдуму на території Херсонської області; інтернет-ресурсі «Официальный сайт Администрации Херсонской области» Указ голови ВЦА володимира сальдо № 88-у від 20.09.2022 «Про призначення референдуму Херсонської області про вихід Херсонської області зі складу України та про входження Херсонської області до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації»; інтернет ресурсі lenta.ru від 21.09.2022 «Про затвердження тексту бюлетенів для референдуму про приєднання до росії».

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 могла вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Згідно ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.

Зібраними у кримінальному проваджені доказами, якими обґрунтовується підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй злочину, а також іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності підтверджується, що остання на цей час перебуває на території Скадовського району Херсонської області.

Зокрема, факт переховування підозрюваної ОСОБА_5 від органу досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності підтверджується наступним.

Так, будучи викликаною для вручення підозри, допиту в якості підозрюваної на 31.08.2024, 01.09.2024, 02.09.2024 остання у призначений час та місце без поважних причин не з`явилася і про причини своєї неявки не повідомила. Повістки про виклик ОСОБА_5 опубліковано у газеті загальнодержавної сфери розповсюдження « ОСОБА_15 » та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Згідно оперативної інформації, отриманої від Скадовського РВ УСБУ в Херсонській області підозрювана ОСОБА_5 переховується від органів слідства та перебуває на території тимчасово окупованого Скадовського району Херсонської області.

Крім того, у березні 2024 ОСОБА_5 приймала участь у проведенні виборів на тимчасово окупованій території Скадовського району Херсонської області, що підтверджується публікацією, розміщеною 16.03.2024 в Телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_3 », яка оглянута 09.04.2024.

03.09.2024 у зв`язку з тим, що підозрювана ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності, останню оголошено у розшук, в тому числі міжнародний.

Таким чином, зібрані у кримінальному провадженні докази дають достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 ухиляється від явки на виклик слідчого, прокурора (не прибув на виклик без поважної причини більше ніж два рази), оголошена у розшук та перебуває на території Скадовського району Херсонської області, яка захоплена представниками збройних сил та іншими військовими формуваннями російської федерації та на даний час знаходиться під тимчасовою окупацією держави-агресора.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду міста Миколаєва від 09.09.2024 року було надано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування (in absentia) кримінального правопорушення.

Отже, з урахуванням наведених обставин обґрунтованої підозри за ч. 5 ст. 111-1 КК України, а також враховуючи тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваної, слідчий суддя вважає доведеним, що з метою уникнення кримінальної відповідальності підозрювана може переховуватись від органів досудового слідства та суду, а тому наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також прокурором у судовому засіданні доведено існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик незаконного впливу ОСОБА_5 на свідків у даному кримінальному провадженні. При цьому слідчий суддя враховує, що за змістом ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тобто ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. За таких умов слідчий суддя доходить висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки не будучи обмеженим у вільному спілкуванні з вказаними особами ОСОБА_5 може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Крім того показання свідків, інші вищезазначені докази свідчать про наявність ризиків, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрювана, перебуваючи на волі, в умовах збройної агресії рф проти України та ведення бойових дій, продовжує злочинну діяльність, у якій підозрюється.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, в разі визнання винуватою підозрюваній загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої. ОСОБА_5 народилась у 1971 році у м. Гола Пристань Херсонської області, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор в повному обсязі довела суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваної на свободу.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, у такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_5 для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та забезпечення його належної процесуальної поведінки, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-7 КК України. За вказаних вище обставин запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та є достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантію його належної процесуальної поведінки на даній стадії кримінального провадження.

Обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне застосуванню такого, оскільки після затримання ОСОБА_5 питання можливості застосування до неї обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися судом у встановленому законом порядку. Відтак розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України суд позбавлений можливості застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Більш того, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 КПК України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, застосовується запобіжний захід, визначений п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України тримання під вартою (ч. 6 ст. 176 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та відповідають меті досягнення дієвості кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Скадовської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке 28.08.2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001488.

Після затримання ОСОБА_5 , не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 13.09.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1