Справа № 296/7580/24
УХВАЛА

Іменем України

19 серпня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого - ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочину у сфері транспорту СУ Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, офіційно не працюючого, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286 КК України, у кримінальному провадженні № 0000567 від 17.08.2024,

ВСТАНОВИВ :

19 серпня 2024 року старший слідчий в ОВС відділу розслідування злочину у сфері транспорту СУ Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

Клопотання обґрунтоване тим, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000567 від 17 серпня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України. Зазначається, шо 17 серпня 2024 року водій ОСОБА_5 , керуючи автомобілем «OPEL SIGNUM», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухався дорогою зі сполученням «Житомир-Чернцівці», не обрав безпечної швидкості руху з урахування дорожньої обстановки щоб мати змогу постійно контролювати рух транспортного засобу та безпечно керувати ним, невірно оцінив дорожню обстановку і, не переконавшись у безпечності маневру, змінив напрямок руху автомобіля праворуч та всупереч вимог дорожньої розмітки допустив виїзд на зустрічну смугу руху, де скоїв зіткнення з автомобілем «LADA 2171», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_8 , який рухався у зустрічному напрямку та не мав технічної можливості уникнути зіткнення.

Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди спричинено загибель водія автомобіля «LADA 2171» ОСОБА_8 , його пасажира ОСОБА_9 та заподіяно тілесні ушкодження пасажирам автомобіля «OPEL SIGNUM» ОСОБА_10 і ОСОБА_11 .

Покликаючись на наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України; ризиків, передбачених п. 1, 3 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК та неможливістю запобігання ризикам застосуванням більш м`якого запобіжного заходу, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що матеріалами кримінального провадження, у тому числі протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків, підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України. Вказаний злочин є тяжким, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди загинуло двоє людей, а тому існує вірогідність, що підозрюваний може переховуватись від слідства і суду з метою уникнення відповідальності, може вчиняти спроби незаконного впливу на свідків, експертів у кримінальному провадженні, або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженні.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав пояснення прокурора.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечував, вказуючи на недоведеність ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, зазначив про наявність у підозрюваного сталих соціальних зав`язків, він одружений, має на утриманні малолітнього сина, який наразі перебуває в лікарні. Крім того, підозрюваний здійснює опіку та догляд за бабусею. Також захисник зазначив, що підозрюваний зацікавлений в швидкому та безперешкодному з`ясуванню істини в цьому кримінальному провадженні та має намір допомагати потерпілим матеріально.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило загибель кількох осіб, а саме: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а також спричинило заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_11 , неповнолітньому ОСОБА_10 , тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Європейської Конвенції про захист прав людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom, § 34).

Наявні у провадженні докази, на думку слідчого судді, вказують на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, у об`ємі, як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи із критеріїв «розумної підозри», тобто наявності фактів і іншої інформації, яка могла б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити вище зазначене кримінальне правопорушення.

Наведене підтверджується наявними матеріалами клопотання, зокрема:

- протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 17.08.2024 року;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 17.08.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 05.04.2024;

- висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 18.08.2024.

Установлено, що 17.08.2024 ОСОБА_5 о 18 год. 20 хв. затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст. 286 КК України. 18.08.2024 о 12 год. 35 хв. ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

У поданому клопотанні слідчий вказує на наявність ризиків вчинення підозрюваним ОСОБА_5 дій, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме: можливості переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя ураховує суть та характер злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від 5 до 10 років, наявність свідка та потерпілих у кримінальному провадженні, відомості про особу підозрюваного, зокрема, те, що він одружений, має на утриманні малолітню дитину, має постійне місце проживання, раніше не судимий, здійснює догляд за невиліковно хворою особою ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім того, відповідно до рапорту поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 19.08.2024 ОСОБА_5 за місцем свого проживання ( АДРЕСА_1 ) не порушував громадський порядок, скарги від сусідів на нього не надходили, до адміністративної відповідальності він не притягувався.

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не доведено наявність обставин, які б могли свідчити, що забезпечення належної поведінки підозрюваного можливе виключно шляхом застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з чим вважає за можливе застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Сам по собі факт наявності підозри у вчиненні кримінального правопорушення та ймовірність призначення суворого покарання, за відсутності доказів, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного є недостатніми для запобігання ризикам, передбачених ст.177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує, що наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Вчинення особою кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого не може бути єдиною підставою для обрання такого запобіжного заходу як тримання під вартою.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя, оцінюючи ризики переховування підозрюваного від слідства та суду, враховує як тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та можливі для підозрюваного правові наслідки, так і дані про особу підозрюваного, наявність місця реєстрації, проживання та соціальні зв`язки, й приходить до переконання, що ризик переховування підозрюваного від суду та слідства хоча й існує, однак є малоймовірним.

Слідчий суддя не виключає ризик визначений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: незаконний вплив підозрюваного на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки кримінальне провадження перебуває на початковій стадії досудового розслідування, яка потребує з`ясування обставин вчинення злочину.

Разом з тим, не знайшли свого підтвердження доводи слідчого, відносно того, що підозрюваний під загрозою тяжкості покарання може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Оцінюючи в сукупності тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, який раніше до кримінальної відповідальності не притягався, одружений, має на утриманні малолітнього сина, постійне місце проживання, де здійснює догляд за хворою особою, позитивну характеристику з місця проживання, слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Зазначені вище обставини, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, буде співмірним з існуючими ризиками і зможе забезпечити належне виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 181, 183, 184, 193, 194, 196, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочину у сфері транспорту СУ Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного у кримінальному провадженні №0000567 від 17.08.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 16.10.2024 та покласти на нього наступні процесуальні обов`язки, визначені в ст.194 КПК України:

-прибувати до слідчого, прокурора за першим викликом, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні №0000567 від 17.08.2024 (коло яких визначить слідчий чи прокурор);

-у разі наявності здати на зберігання до Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Встановити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 16.10.2024 року включно.

Попередити підозрюваного, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення, проте, може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 22 серпня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_13