справа №176/1948/24
провадження №1-кп/176/169/24
УХВАЛА

Іменем України

17 вересня 2024 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Жовті Води в залі суду кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Макіївка, Донецької області, громадянина України, неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючий: АДРЕСА_2 ,-,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 червня 2024 року за №0000856,

за участю прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 , представника потерпілого ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :

В липні 2024 року з Дніпровської обласної прокуратури до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування та додатками, відповідно до якого ОСОБА_3 висувається обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 червня 2024 року за №0000856.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору у зв`язку з його невідповідністю п.5 ч. 2 ст. 291 КПК України, оскільки в обвинувальному акті наведе формулювання обвинувачення без викладу фактичних обставин (про подію та предмет злочину, не містить відомостей щодо мети, форми вини, часу вчинення ОСОБА_3 інкримінованого йому правопорушення), містить протиріччя щодо визначення органом досудового розслідування мотиву злочину як умисного, в той час службова недбалість є злочином, який може бути вчинений тільки з необережності.

Обвинувачений ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання свого захисника.

Представник потерпілого ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_7 підтримала.

Прокурор ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні просив в задоволенні даного клопотання відмовити, оскільки вважав, що всі вимоги КПК України щодо складання обвинувального акту дотримані, доводи захисника свідчать про оцінку фабули обвинувачення, що на даній стадії судового розгляду є недопустимим.

Суд, заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього додатки, вважає, що кримінальне провадження до судового розгляду призначене бути не може, а обвинувальний акт, в якому ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, має бути повернутий прокурору на підставі п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, оскільки зазначений обвинувальний акт не відповідає вимогам КПК України з огляду на наступне.

У відповідності до положень п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, зі стадії підготовчого судового засідання, суд має право повернути обвинувальний акт прокурору у тому випадку, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які мають міститися в обвинувальному акті і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.

Зокрема, згідно з п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті КК України та формулювання обвинувачення.

Крім того, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити дату та місце його складення та затвердження.

Згідно положень, закріплених в ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту.

Таким чином, формулювання обвинувачення в обвинувальному акті повинно бути викладено повно, конкретно та без суперечностей.

У п. 11 постанови пленуму Верховного Суду України № 6 від 30.05.2008 року «Про практику застосування кримінально-процесуального законодавства при попередньому розгляді кримінальних справ у судах першої інстанції», з наступними змінами, зазначено, що істотними порушеннями при складанні обвинувального висновку необхідно вважати такі порушення вимог, які виключають можливість здійснення обвинуваченим свого захисту і можливість прийняття судом законного рішення у справі з урахуванням такого обвинувального висновку. Такі порушення мають місце у випадках, коли в обвинувальному висновку містяться положення, які суперечать один одному, звинувачення, викладене в обвинувальному висновку, є неконкретним.

Суд вважає, що слідчим та прокурором, при складанні та затвердженні даного обвинувального акту були допущені порушення вимог ч.2 п.5 ст. 291 КПК України та п. 9 ч. 2 ст. 291 КПК України, виходячи з наступного.

Як було зазначено вище, обвинувальний акт має містити дату та місце його складення та затвердження. Проте, в даному обвинувальному акті дата його складення слідчим, який його складав, не зазначена (а.с.14).

Дана обставина свідчить про недотримання органом досудового розслідування вимог закону, встановленого п. 9 ч. 2 ст. 291 КПК України до обвинувального акту, щодо дати його складення.

Щодо порушення вимог ч.2 п.5 ст. 291 КПК України.

ОСОБА_3 , який обіймає посаду генеральногодиректора ДП «СхідГЗК», висунуто обвинувачення у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам за наступних обставин.

31.12.2019 ДП "Схід ГЗК" () укладено договір №749/13 від 31.12.2021 з Товариством з обмеженою відповідальністю "Фірма ТОРГСЕРВІС" ( ) (замовник), на виготовлення у 2022 році сірчаної кислоти у кількості 57143 тони з наданої замовником давальницької сировини - сірки технічної 22 000 тони за ціною послуги 1400 грн за 1 тону з переробки сірки технічної в сірчану кислоту на загальну суму 96 000 240 грн. 00 коп (дев`яносто шість мільйонів двісті сорок грн. 00 коп.)

Відповідно п.2.5 цього договору, ціна послуги з переробки сірки в сірчану кислоту по доопрацюванню в покращену і сума договору можуть мінятися при зміні кон`юнктури ринку з оформленням при цьому відповідних додаткових угод.

Станом на 01.10.2022, відповідно до заниженої калькуляції вартості послуги 1 тонни сірчаної кислоти з давальницької сировини від 01.10.2022 (затверджена 30.09.2022 в.о. генерального директора ДП «Схід ГЗК» ОСОБА_3 ), вартість послуг з переробки сірки в сірчану кислоту склала 2000 грн за 1 тону, в той час як, згідно даних бухгалтерського обліку ДП «Схід ГЗК», за жовтень 2022 року собівартість виробництва сірчаної кислоти за 1 тону становила 2388,34 грн. (без врахування витрат на збут, прибутку та податку на додану вартість).

Так, 28.10.2022 виконуючий обов`язки генерального директора ДП "Схід ГЗК" () ОСОБА_3 , перебуваючи у адміністративному приміщені ДП "Схід ГЗК", розташованому за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Олеся Гончара, 2, в робочий час з 09.00 до 17.00 год (точний час досудовим розслідуванням не встановлений) не перевірив, в тому числі калькуляцію вартості послуги переробки 1 тонни сірчаної кислоти з давальницької сировини від 01.10.2022, не співставив її з щомісячними калькуляціями повної фактичної собівартості виробництва 1 тони сірчаної кислоти, зокрема і з попередніми періодами, не звірив з оборотно-сальдовими відомостями по руху (придбання та списання на виробництво) сировини та запасів, первинних документів з придбання енергоносіїв, звітами про використання енергоресурсів по СКЦ ГМЗ, не врахував, що ціна, яка була встановлена на послуги з переробки давальницької сировини у додатковій угоді № 1 від 28.10.22 між ДП «СхідГЗК» та ТОВ «Фірма «Торгсервіс» закладена у розмірі 2000,00 грн. (2400 грн.з ПДВ) за 1 т сірчаної кислоти, згідно даних бухгалтерського обліку ДП "Схід ГЗК", значно нижче ніж собівартість такого виробництва за жовтень 2022 року - 2388,34 грн. (без врахування витрат на збут, прибутку та податку на додану вартість) хоча міг і повинен був це зробити, та уклав вказану збиткову додаткову угоду №1 від 28.10.2022 до договору №749/13 від 31.12.2021 з директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма ТОРГСЕРВІС" () ОСОБА_8 , чим за період з 01.10.2022 по 30.10.2022 ДП "Схід ГЗК" заподіяно збитки на суму 1 029 101,00 грн., за період з 01.11.2022 по 31.11.2022 ДП "Схід ГЗК" заподіяно збитки на суму 292 871,33 грн., а всього на загальну суму 1 321 972, 33 грн., що спричинило тяжкі наслідки.

В результаті неналежного виконання ОСОБА_3 своїх службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, які виразилися у неналежному контролі режиму економії матеріальних, енергетичних, трудових і фінансових ресурсів у всіх видах діяльності підприємства, раціональної витрати коштів, підготовки та перевірки пакету документів для проведення процедури підписання договорів, додаткових угод, щодо достовірності даних вартості наданих послуг підприємством, а саме: відповідність розрахунку собівартості послуг (калькуляції) з переробки сірки технічної в сірчану кислоту, уклав збиткову угоду № 1 від 28.10.2022 до договору №749/13 від 31.12.2021 між ДП «СхідГЗК» та ТОВ «Фірма «Торгсервіс» на переробку сірки технічної в сірчану кислоту технічну, в яких ціна послуги не покриває фактичну собівартість виготовлення сірчаної кислоти з давальницької сировини, внаслідок чого ДП «СхідГЗК» заподіяно збитки на загальну суму 1 321 972, 33 грн., що спричинило тяжкі наслідки (а.с.11-12).

Відповідно до ч. 1 ст. 367 КК України, службова недбалість це невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Частиною 2 цієї норми передбачено відповідальність за вчинення того самого діяння, якщо воно спричинило тяжкі наслідки.

Об`єктивна сторона службової недбалості включає в себе наявність таких ознак: 1) діяння у формі невиконання чи неналежного виконання службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них (дія чи бездіяльність); 2) суспільно небезпечні наслідки у вигляді істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, або інтересам окремих юридичних осіб (ч. 1 ст. 367 КК) або тяжких наслідків (ч. 2 ст. 367 КК); 3) причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.

Крім того, службова недбалість належить до злочинів з матеріальним складом, який визнається закінченим з моменту заподіяння тяжких наслідків, які у 250 і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян.

Склад кримінального правопорушення це сукупність об`єктивних та суб`єктивних ознак, що дозволяють кваліфікувати суспільно-небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення.

Безпосереднім об`єктом злочину є встановлений порядок службової діяльності в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності.

Аналізуючи зміст даного обвинувального акту на предмет дотримання вимог ст..291 КПК України, суд вбачає, що в ньому не викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, а саме не вказано, який конкретний порядок службової діяльності, який визначений на відповідному рівні (законом, указом, постановою, наказом, інструкцією тощо), був порушений обвинуваченим ОСОБА_3 , що є одним з елементів складу злочину, передбаченого за ч.2 ст.367 КК України.

Крім того, як вбачається з обвинувального акту, внаслідок протиправних дій, які інкримінуються обвинуваченому ОСОБА_3 , ДП «СхідГЗК» заподіяно збитки на загальну суму 1 321 972, 33 грн., ці збитки складаються за період з 01.10.2022 по 30.10.2022 на суму 1 029 101,00 грн., за період з 01.11.2022 по 31.11.2022 на суму 292 871,33 грн.

Разом з тим, в обвинувальному акті не вказані фактичні обставини щодо того, яким чином органом досудового розслідування ці збитки були визначені (пораховані) за період з 01.10.2022 по 30.10.2022 на суму 1 029 101,00 грн., а за період з 01.11.2022 по 31.11.2022 на суму 292 871,33 грн., та на яких підставах або розрахунках розмір збитків визначений саме в такому розмірі, а не в іншому.

При цьому слід зазначити, що розмір шкоди в кримінальному правопорушенні, передбаченому ст..367 КК України є важливою деталлю і має істотний вплив як на кваліфікацію злочину за ч.1 або ч.2 ст.367 КК України так і на подію злочину взагалі, оскільки службова недбалість належить до злочинів з матеріальним складом, який визнається закінченим з моменту заподіяння тяжких наслідків, які у 250 і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян.

Також суд звертає увагу на не зазначення в обвинувальному акті факультативних ознак об`єктивної сторони складу злочину, а саме обставин, за яких утворились тяжкі наслідки інкримінованого діяння, а саме, яка кількість сировини була перероблена в періоди з 01.10.2022 по 30.10.2022 та з 01.11.2022 по 31.11.2022, та за якою вартістю, і на якій підставі саме ці періоди були покладені в основу обвинувачення, а не інші,а також в якому причинно-наслідковому зв`язку перебувають дані періоди часу та розмір заподіяних в ці періоди збитків із інкримінованими обвинуваченому діяннями. Зокрема, в обвинувальному акті вказана собівартість послуги з переробки давальницької сировини за жовтень 2022 року 2388,34 грн. (без врахування витрат на збут, прибутку та податку на додану вартість), однак, яка собівартість цієї послуги була в листопаді 2022 року, як у період, що також ставиться в провину обвинуваченому, не зазначено. Ці обставини є важливими деталями обвинувачення та істотно впливають на визначення розміру заподіяної шкоди, кваліфікацію та подію злочину під час розгляду кримінального провадження по суті.

Наступне слід зазначити, за змістом обвинувального акту ОСОБА_3 ставиться за провину укладення угоди № 1 від 28.10.2022 до договору №749/13 від 31.12.2021 між ДП «СхідГЗК» та ТОВ «Фірма «Торгсервіс» на переробку сірки технічної в сірчану кислоту технічну, яка на думку органу досудового розслідування є збитковою. Разом з тим, обвинувальний акт не містить ніяких фактичних обставин щодо об?єкта даної угоди, строку її укладення та інших істотних умов цієї угоди, що також вказує на відсутність фактичних обставин кримінального правопорушення.

Таким чином, органом досудового розслідування не викладено в повному обсязі в обвинувальному акті фактичних обставин кримінального правопорушення, що інкриміновано ОСОБА_3 , а саме його об`єктивної сторони, зокрема не зазначено, який саме службовий порядок було порушено обвинуваченим при укладенні угоди № 1 від 28.10.2022, що є об`єктом даної угоди та які її істотні умови. Не вказано фактичних обставин із чого складаються тяжкі наслідки інкримінованих обвинуваченому діянь, та в якому причинно-наслідковому зв`язку тяжкі наслідки перебувають із діяннями обвинуваченого.

Крім того, даний обвинувальний акт не містить фактичних обставин щодо форми вини, мотиву і мети вчинення кримінального правопорушення, які в силу ч.1 п. 2 ст. 91 КПК України підлягають доказуванню, а не зазначення форми вини, мотиву і мети вчинення кримінального правопорушення є не повним і не всебічним викладом фактичних обставин обвинувачення.

Всі ці зазначені недоліки обвинувального акту в сукупності перешкоджають як обвинуваченому, так і його захиснику в реалізації передбаченого ст.42 КПК України права знати, у вчиненні якого саме кримінального правопорушення його обвинувачують, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості проводити судовий розгляд відносно ОСОБА_3 .

Суд звертає увагу на те, що неналежний виклад фактичних обставин кримінального правопорушення без зазначення всіх складових, передбачених ч.1 ст. 91 КПК України, які підлягають доказуванню, неконкретне обвинувачення без врахування об`єктивно встановлених обставин, плутанина, помилки, описки, порушення вимог закону, порушують право обвинуваченого на захист, та є перешкодою для повного та всебічного судового розгляду кримінального провадження.

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 24 листопада 2016 року № 5-328кс16 Суд зауважив, що важливим є виклад саме фактичних обставин кримінального правопорушення, бо правильне їх відображення має суттєве значення не тільки для аргументації висновків слідчого, але й для дослідження обставин вчиненого кримінального правопорушення в суді та для реалізації права на захист.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року проголошено право кожного на справедливий розгляд його справи і кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право:

"а" бути негайно і детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього;

"b" мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.

Крім того, за практикою тлумачення Європейським Судом з прав людини тексту підпункту "а" п. 3 ст. 6 Конвенції про захист права людини та основоположних свобод в рішенні від 19.12.1989 у справі «Камасінскі проти Австрії» (заява № 9783/82, § 79) роз`яснення "обвинувачення" особі, стосовно якої розглядається кримінальна справа, заслуговує особливої уваги, оскільки саме з моменту доведення деталей вчинення злочину до відома підозрюваного, що відіграє вирішальну роль в судовому розгляді, він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч.2 ст.367 КК України, складений з порушеннями вимог ч.2 п.5 ст. 291 КПК України та п. 9 ч. 2 ст. 291 КПК України та з таким неповним викладенням формулювання обвинувачення суттєво порушує права обвинуваченого як особи, яка притягується до кримінальної відповідальності, виключає можливість здійснення останнім свого захисту щодо висунутого обвинувачення та можливість прийняття судом законного рішення, що унеможливлює призначення судового розгляду, у зв`язку з чим у відповідності до ч. 3 ст. 314 КПК України дані обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.

Діючим кримінально-процесуальним законодавством України, в тому числі статтею 314 КПК України, не передбачено можливості та процедури виправлення помилок, а також внесення додаткових відомостей до обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування після їх надходження до суду, зокрема, у підготовчому судовому засіданні.

Виявлені недоліки неможливо усунути також шляхом зміни обвинувачення після його призначення до судового розгляду, оскільки це не відповідає нормам КПК України.

Таким чином, єдиним процесуальним шляхом усунення виявлених недоліків обвинувального акту, який не відповідає вимогам КПК України, є повернення обвинувального акту прокурору. У зв`язку з цим, суд вважає, що клопотання захисника про повернення обвинувального акту підлягає задоволенню.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст. 291, ч. 3 ст. 314 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору задовольнити.

Обвинувальний акт з додатками, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 червня 2024 року за №0000856 по обвинуваченню ОСОБА_3 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України з додатками - повернути прокурору Дніпропетровської обласної прокуратури за адресою: м.Дніпро, проспект Дмитра Яворницького 38.

У відповідності до ч. 4 ст. 314 КПК України ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом 7 днів до Дніпровського апеляційного суду через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Жовтоводського

міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_9