Справа № 645/5270/17
Провадження № 1-кп/643/232/24
УХВАЛА

23.10.2024 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання захисника обвинуваченого про призначення додаткової судової автотехнічної експертизи у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000971 від 02.08.2017 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ

В провадженні Московського районного суду м. Харкова на розгляді перебуває кримінальне провадження №0000971 від 02.08.2017 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

Під час судового засідання захисник обвинуваченого-адвокат ОСОБА_6 заявив клопотання про призначення додаткової судової автотехнічної експертизи. На вирішення експертизи просив поставити наступні питання: 1) Чи можливо по матеріалам кримінального провадження № 0000971 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. І ст. 286КК України, які містяться в матеріалах провадження, визначити: - швидкість руху автомобіля автомобіля BA3-21213, реєстраційний номер НОМЕР_1 та мотоцикла «Дукаті», реєстраційний номер НОМЕР_2 ? Якщо так, то якою була швидкість руху вказаних транспортних засобів перед подією дорожньо-транспортної пригоди та на час зіткнення транспортних засобів? - наявність на проїзній частині дорожньої розмітки та знаків дорожнього руху станом на 01.08.2017 року, що попереджає водія мотоцикла «Дукаті», про приближення до перехрестя? Якщо так, то коли її об`єктивно міг виявити водій мотоцикла «Дукаті»? - наявність на проїзній частині дорожньої розмітки та знаків дорожнього руху станом на 01.08.2017 року, що попереджає водія автомобіля ВАЗ-21213 , про приближення до перехрестя? Якщо так, то коли її об`єктивно міг виявити водій згаданого автомобіля? 2) Коли виникла небезпека для руху водія мотоцикла «Дукаті», коли він мав об`єктивну можливість виявити таку небезпеку та чи мав він технічну можливість запобігти зіткненню з автомобілем ВАЗ 21213 з моменту виникнення небезпеки для його руху в даній дорожній обстановці? 3) Коли виникла небезпека для руху водія автомобіля ВАЗ НОМЕР_3 , коли він мав об`єктивну можливість виявити таку небезпеку та чи мав він технічну можливість запобігти зіткненню з мотоциклом «Дукаті» з моменту виникнення небезпеки для його руху в даній дорожній обстановці? 4) На виконання яких вимог Правил дорожнього руху іншими учасниками дорожнього руху були вправі розраховувати водії автомобіля ВАЗ 21213 ОСОБА_5 та мотоцикла «Дукаті» ОСОБА_4 у даній дорожній обстановці? 5) Якими є характер та черговість порушень, які вчинив кожен із водіїв, хто з них і якими діями створив небезпечну дорожню обстановку та хто з них мав більшу можливість уникнути зіткнення в умовах даної дорожньої обстановки? 6)Чи є порушення водіями автомобіля ВАЗ 21213 ОСОБА_5 та мотоцикла «Дукаті» ОСОБА_4 вимог Правил дорожнього руху вимушеним, через створення аварійної ситуації водієм іншого транспортного засобу? Якщо так, то у чому полягає така вимушеність ? Проведення експертизи доручити експертам Національного наукового центру 'Інститут судових експертиз ім.Засл.проф.М.С.Бокаріуса.

Клопотання обґрунтував тим, що для з`ясування питань, що мають істотне значення для розгляду кримінального провадження по суті, необхідні спеціальні знання, а тому по справі необхідно призначити додаткову судову автотехнічну експертизу, для встановлення обставин ДТП яке мало місце 01.08.2017 року.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання про призначення додаткової судової автотехнічної експертизи.

Прокурор та потерпілий ОСОБА_4 просили відмовити у задоволенні клопотання, вважаючи його не обґрунтованим.

Відповідно до актового запису по смерть №1003 від 06.09.2023, потерпілий ОСОБА_7 помер.

Заслухавши учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України суд під час судового розгляду за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно із ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ст.101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатом висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Відповідно до п.6 ст.102 КПК України у висновку експерта повинно бути зазначено докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Відповідно до п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений , або має неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Суд підкреслює, що статтею 332 КПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати під час судового розгляду проведення експертизи, тобто належить до дискреційних повноважень суду.

В постанові Верховного суду від 01.02.2018 року у справі № 634/609/15-к роз`яснено поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві. Дане поняття включає повноваження суду обирати між законними альтернативами та діяльність суду з вирішення спірних правових питань. Такі повноваження суду мають виходити із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин ситуації, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання, тощо.

До загальних засад кримінального судочинства, зокрема, належить і розумність строків (ст.7,28 КПК України).

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема справа «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів і меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів, виходячи із відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення в процесуальному документі суду тощо.

Експертиза як доказ по справі не має переваги перед іншими доказами і повинна оцінюватись судом нарівні з іншими доказами в їх сукупності.

По кримінальному провадженню 03.10.2017 року була проведена судова автотехнічна експертиза, висновок якої долучено прокурором та міститься в матеріалах кримінального провадження.

Підстав вважати висновок експерта необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності, стороною захисту не вказано та судом не встановлено.

Сторона захисту в клопотанні не довела, що необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли, які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

При цьому, клопотання захисника не містить належного обґрунтування необхідності призначення даного виду експертизи, та яке суттєве значення має додаткова експертиза для даного кримінального провадження.

Також суд приймає до уваги те, що відповідно до ст.243 КПК України сторона захисту під час досудового розслідування мала право самостійно звертатися до слідчого судді з клопотанням про залучення експерта, однак цим правом не скористалася.

З огляду на вище викладене, суд вважає, що в даному випадку стороною захисту не доведено необхідність призначення додаткової судової автотехнічної експертизи, а наявні в матеріалах кримінального провадження результати раніше проведеної експертизи можуть бути використані при прийнятті рішення у кримінальному провадженні поряд з іншими доказами, оцінка яким буде дана судом в нарадчій кімнаті.

Керуючись ст.ст.242-245,332,350,369,372КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про призначення додаткової судової автотехнічної експертизи - залишити без задоволення,

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 25.10.2024.

Суддя ОСОБА_1