Справа № 190/827/24
Провадження №1-кп/190/155/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 року м.П`ятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4

захисника - ОСОБА_5

розглянувши в підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000263 від 12.03.2024 року стосовно ОСОБА_4 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.28 ч.2 ст.310 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В даному кримінальному провадженні підстави для прийняття рішення, передбаченого пунктами 1-4 ч.3 ст.314 КПК України відсутні. Таким чином, немає перешкод призначення судового розгляду.

В підготовчому судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, яке раніше надійшло від нього на електронну адресу суду, про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки обставини, що були враховані під час застосування до обвинуваченого запобіжного заходу під час досудового розслідування, не змінились, а ризики передбачені ст.177 КПК України не зменшились.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 заперечували щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Вислухавши думку учасників процесу, судом встановлено наступне.

За положенням ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

ОСОБА_4 обвинувачується:

- у незаконному посіві та незаконному вирощуванні конопель у кількості п`ятдесят і більше рослин, вчинені з метою збуту, організованою групою;

- у незаконному виготовленні, зберіганні, перевезенні особливо небезпечних наркотичних засобів в особливо великих розмірах, з метою збуту,вчинені організованою групою.

Під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки за вчинення інкримінованого злочину за ч.3 ст.307 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років. Це дає достатні підстави вважати про реальність такого ризику з боку обвинуваченого, який знаючи про тяжкість покарання за вчинене діяння може переховуватись від суду.

Також, під час вирішення питання щодо продовження дії застосовано до обвинуваченого запобіжного заходу, судом враховано те, що свідки по даному кримінальному провадженню не допитані, а тому можливий незаконний вплив на них з боку обвинуваченого, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Таким чином, обставини по справі з часу обрання обвинуваченому запобіжного заходу не змінились, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

Отже суд вважає за доцільне продовжити стосовно обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Під час продовження даного запобіжного заходу, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованих злочинів, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких обвинуваченому було обрано запобіжний захід під час досудового розслідування, не відпали.

Обставини по справі з часу обрання обвинуваченому запобіжного заходу не змінились, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.5 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 310 КК України, суд у відповідності до п.5 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави не визначає.

Вислухавши думку учасників процесу про можливість призначення справи до розгляду, суд вважає підготовку до судового розгляду завершеною та кримінальне провадження призначає до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Крім того, за змістом ст.314-1 КПК України, з метою забезпечення суд інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років, складання досудової доповіді не потребується.

Керуючись ст.ст.217,314,334 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.28 ч.2 ст.310 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

В судове засідання викликати обвинуваченого ОСОБА_4 , який утримується в ДУ «Криворізька установа виконання покарань №3».

Про розгляд справи повідомити прокурора Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 .

Розгляд кримінального провадження призначити на 15.30 год. 11 вересня 2024 року в приміщенні П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який обчислювати з 15.00 год. 04 вересня 2024 року по 15.00 год. 02 листопада 2024 року.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити начальнику Державної установи «Криворізька установа виконання покарань (№3)», для відому.

Ухвалу може бути оскаржено в частині продовження строку дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого, до Дніпровського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя П`ятихатського районного суду

Дніпропетровської області ОСОБА_1