Справа №588/1929/19 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/765/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Хуліганство
УХВАЛА

Іменем України

11 листопада 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми клопотання представника потерпілої ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Тростянецького районного суду Сумської області від 27.04.2023,

учасників судового провадження:

прокурора - ОСОБА_7 ,

потерпілої - ОСОБА_8 ,

установила:

Вироком Тростянецького районного суду Сумської області від 27.04.2023 ОСОБА_9 визнана винною за ч. 1 ст. 121, ч. 2 ст. 296 КК і ОСОБА_10 визнана винною за ч. 2 ст. 296 КК. Цивільний позов потерпілої ОСОБА_8 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, був залишений без розгляду.

12.12.2023 через Тростянецький районний суд Сумської області представник потерпілої ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_11 подав апеляційну скаргу на зазначений вирок суду разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження цього судового рішення, яке обґрунтоване тим, що потерпілій ОСОБА_8 згідно зобов`язальної розписки від 22.03.2023 не сплатили визначену суму на відшкодування спричиненої шкоди.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення процесуального строку, доводи потерпілої ОСОБА_8 щодо необхідності поновити строк на апеляційне оскарження вироку суду, доводи прокурора ОСОБА_7 про відмову у задоволенні клопотання, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що вказане вище клопотання про поновлення процесуального строку підлягає задоволенню з таких підстав.

Зокрема, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК та інших законів України (ч. 1-2 ст. 1 КПК), а завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

Відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки - це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу, а згідно ч. 1 ст. 117 КПК процесуальний строк повинен бути поновленим за клопотанням зацікавленої сторони, якщо він пропущений з поважних причин.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних iнтepeciв учасників кримінального провадження (заявника, потерпілого), iнтepeciв правосуддя, а також забезпечують реальну можливість використати вci передбачені законом засоби для реалізації права на справедливий суд, тому для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 395 КПК, апеляційна скарга на судові рішення, ухвалені судом першої інстанції подається через суд, який ухвалив судове рішення, а згідно п. 1 ч. 2 цієї статті апеляційна скарга може бути подана на вирок суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. При цьому при реалізації норм національного процесуального законодавства, яке регламентує порядок поновлення строку на апеляційне оскарження, необхідно ураховувати і правові позиції ЄСПЛ сформульовані, зокрема, в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03), згідно яких вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, копія вироку Тростянецького районного суду Сумської області від 27.04.2023 відносно ОСОБА_9 і ОСОБА_10 була отримана потерпілою ОСОБА_8 01.05.2023, а 12.12.2023 її представником ОСОБА_11 було подано клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження вироку суду, яке обґрунтоване тим, що згідно наданої обвинуваченою ОСОБА_9 розписки, остання зобов`язувалась сплатити потерпілій шкоду в розмірі 20000 грн, але станом на день подачі апеляційної скарги та відповідного клопотання свого зобов`язання не виконала.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, та з боку держави не повинно чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Якщо апеляційне оскарження існує в національному правовому порядку, держава зобов`язана забезпечити особам під час розгляду справи в апеляційних судах, в межах юрисдикції таких судів, додержання основоположних гарантій, передбачених ст. 6 Конвенції, з урахуванням особливостей апеляційного провадження, а також має братись до уваги процесуальна єдність судового провадження в національному правовому порядку та роль в ньому апеляційного суду (рішення ЄСПЛ від 26.07.2005 у справі «Подбіельські та ППУ Полпуре проти Польщі» (Podbielski and PPU Polpure v. Poland), заява № 39199/98, п. 62).

Беручи до уваги встановлені колегією суддів обставини, зокрема, факт того, що потерпіла ОСОБА_8 була введена обвинуваченою ОСОБА_9 в оману щодо відшкодування заподіяної шкоди, з метою забезпечення права доступу особи до суду, на виконання положень ст. 55 Конституції України, ст. 3, 6 Конвенції, колегія суддів вважає за необхідне поновити строк на апеляційне оскарження.

Керуючись ст. 395 і 399 КПК України, -

постановила:

Клопотання представника потерпілої ОСОБА_6 задовольнити.

Поновити строк на апеляційне оскарження вироку Тростянецького районного суду Сумської області від 27.04.2023.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4