УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали скарги директора Юридичного департаменту Міністерства енергетики України ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 14.06.2024,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга директора Юридичного департаменту Міністерства енергетики України ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 14.06.2024.

Скаргу мотивовано тим, що 14.06.2024 Міністерство енергетики України направило до Національної поліції України шляхом подання через скриньку заяву від 14.06.2024 про вчинення кримінального правопорушення.Вказану заяву отримано уповноваженою особою Національної поліції України 14.06.2024.

В подальшому, 08.07.2024 Міністерство енергетики України отримало лист від Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві № від 05.07.2024, з якого вбачається, що за результатом перевірки було встановлено відсутність підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Водночас, не погоджуючись з вказаним рішенням, директор Юридичного департаменту Міністерства енергетики України ОСОБА_2 просить зобов`язати уповноважену особу вказаного органу внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1. ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, зокрема, у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

При оскарженні бездіяльності дізнавача, слідчого чи прокурора обчислення строку оскарження починається з дня, що наступає після останнього дня, який відведено КПК України для вчинення дізнавачем, слідчим чи прокурором відповідної дії.

В силу приписів ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затв. наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298) передбачено, що внесення відомостей здійснюється реєстраторами, якими є прокурор, у тому числі керівники органів прокуратури, керівники органів досудового розслідування, керівники органів дізнання.

Вказане свідчить, що заява про кримінальне правопорушення у передбачений кримінальним процесуальним законодавством 24-годинний строк повинна бути внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань слідчим або прокурором того органу, на розгляд якого вона надійшла.

Як вбачається з матеріалів скарги, заява про кримінальне правопорушення подана до Національної поліції України 14.06.2024 та отримана уповноваженою особою органу досудового розслідування 14.06.2024, отже внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань повинно було відбутися не пізніше 17.06.2024 (з урахуванням вихідних днів).

В подальшому, 08.07.2024 Міністерством енергетики України отримано відповідь Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві № від 05.07.2024, з якої вбачається, що за результатом перевірки було встановлено відсутність підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 304 КПК України, оскільки відмова у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не була оформлена постановою, то десятиденний строк на звернення до слідчого судді з оскарженням бездіяльності починається з моменту вчинення бездіяльності, яка розпочалася після 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення до Національної поліції України, тобто фактично з 17.06.2024.

Водночас, скарга направлена до суду лише 10.07.2024, а відтак, з моменту фактичного звернення із вказаною заявою до часу звернення до слідчого судді із відповідною скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, минуло 23 дні, що значно перевищує строки, передбачені ч. 1 ст. 304 КПК України.

Крім того, матеріали скарги не містять обґрунтованих даних, які б свідчили про наявність обставин, які перешкоджали Міністерству енергетики України впродовж передбаченого КПК України строку реалізувати своє процесуальне право на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Національної поліції України.

Так, Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України» рішення від 16.02.2017).

В той же час, в рішенні Європейського суду з прав людини від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Відтак, зважаючи на те, що Міністерство енергетики України у визначений КПК України строк не вжив доступних способів захисту на його думку порушених прав, а тому скарга вважається такою, що подана з пропуском десятиденного строку, який передбачено для звернення до суду з такою скаргою в порядку ч. 1 ст.303 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Водночас, заявник в своїй скарзі не порушує питання про поновлення строку оскарження, передбаченого ст. 304 КПК України, а також не зазначає поважність причин пропуску такого строку.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що скарга директора Юридичного департаменту Міністерства енергетики України ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 14.06.2024, підлягає поверненню особі, яка її подала.

Одночасно з цим слідчий суддя роз`яснює, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу директора Юридичного департаменту Міністерства енергетики України ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 14.06.2024 - повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1