28.11.2024
Справа № 642/2089/22
Провадження № 1-кс/642/4064/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 розглянувши матеріали клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000577 від 13.08.2022 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.146 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з клопотання про скасування арешту майна.

З клопотання слідує, що арешт було накладено в межах кримінального провадження №0000577 від 13.08.2022 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.146 КК України, досудове розслідування у якому здійснює Другий слідчий відділ (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З аналізу статей 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту зазначеної норми слідує, що клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження також подається та розглядається слідчим суддею за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Слідчий суддя зазначає, що з 01 березня 2021 року у зв`язку із реформуванням органів Державного бюро розслідувань, у територіальних управліннях Державного бюро розслідувань почали діяти слідчі підрозділи (відділи), які розташовані у всіх областях України.

Наказом Директора Державного бюро розслідувань №71 від 05.10.2024 були внесені зміни до абзаців 1,2 пункту 1 наказу ТУ ДБР у м. Полтаві від 22.04.2021 № 65 «Про визначення місця розташування слідчих відділів ТУ ДБР у м. Полтаві».

Відповідно до наказу Директора Державного бюро розслідувань «Про внесення змін до наказу ТУ ДБР у м.Полтаві від 22.04.2021 №65 «Про визначення місця розташування слідчих відділів ТУ ДБР у м. Полтаві» №71 від 05.10.2024, місцезнаходження органу досудового розслідування - Другого СВ (з дислокацією у м.Харкові) ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві, визначено за адресою: проспект Героїв Харкова, 145, місто Харків, 61068, що не відноситься до територіальної юрисдикції Ленінського районного суду м.Харкова.

Підсудність це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених уГлаві 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених урозділі 1 ЗУ«Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27та 28 КПК України.

Клопотання у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі клопотання для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Отже, оскільки питання направлення клопотань, поданих під час досудового розслідування за підсудністю,кримінально-процесуальним законом не передбачено, відтак, клопотання, слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до переконання, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику.

Таким чином, керуючись ст. ст. 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000577 від 13.08.2022 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.146 КК України - повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1