Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6037/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2024 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 поданого у рамках кримінального провадження № 0001089, відомості щодо якого 18.05.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, про арешт майна

У С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 поданого у рамках кримінального провадження № 0001089, відомості щодо якого 18.05.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, про арешт майна.

Обґрунтовуючи подане клопотання, слідчий зазначив, що 18.05.2024 о 14 годині 15 хвилин, неповнолітній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував біля будинку АДРЕСА_1 , де побачив малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий тримав у руках мобільний телефон. У цей час у неповнолітнього ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення (грабіж) майна малолітнього ОСОБА_5 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді спричинення матеріальної шкоди та бажаючи їх настання, неповнолітній ОСОБА_4 підійшов до малолітнього ОСОБА_5 , та відкрито, шляхом виривання з рук, заволодів мобільним телефоном «Motorola G32».

Заволодівши мобільним телефоном «Motorola G32» малолітнього ОСОБА_5 , неповнолітній ОСОБА_4 з місця злочину зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

19.05.2024 неповнолітнього ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, під затримання було вилучено: футболку синього кольору із написом «Pacific», кофту спортивну синього кольору, які поміщено до спеціального пакету PSP4222496, та кросівки чорного кольору, штани спортивні сірого кольору, кепка чорного кольору, окуляри чорного кольору, поміщено до спеціального пакету PSP4222495.

Вилучені речі під час досудового розслідування було визнано речовими доказами відповідно до постанови слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав, просив суд його задовольнити з мотивів викладених у ньому.

Розгляд клопотання відбувається без виклику власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

Згідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукувані, пристосовані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на майно проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вищевказані предмети визнані речовими доказами та мають важливе доказове значення для кримінального провадження, оскільки, може зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, а тому, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 поданого у рамках кримінального провадження № 0001089, відомості щодо якого 18.05.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, про арешт майна - задовольнити;

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: футболку синього кольору із написом «Pacific», кофту спортивну синього кольору, які поміщено до спеціального пакету PSP4222496; кросівки чорного кольору, штани спортивні сірого кольору, кепка чорного кольору, окуляри чорного кольору, поміщено до спеціального пакету PSP4222495;

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п?яти днів з моменту її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1