Справа № 405/7036/24
провадження № 1-кс/405/3142/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 05.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000138, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.2 ст. 28 ч. 2 ст. 113 КК України, про арешт майна -

ВСТАНОВИВ:

06.11.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 надійшло клопотання про арешт майна, яке вилучене 05.11.2024 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 05.11.2024 на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08.10.2024, було проведено обшук, за місцем фактичного проживання неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було вилучено:

1) светр шерстяний із специфічним запахом бензину;

2) балаклава чорного кольору із зображенням черепу;

3) мобільний телефон «Samsung DUOS» бірюзового кольору;

4) мобільний телефон «ASUS» білого кольору;

5) два мобільних телефону «Redmi» чорного кольору;

6) ноутбук «ASUS» model P-540 N із зарядним пристроєм;

7) мобільний телефон «Tehno Spark» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та коробок до нього;

8) банківські картки АТ КБ «Приватбанк» з номерами НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 ;

9) чек ТОВ «Епіцентр» від 01.11.2024 на придбання пневматичного пістолету та балонів до нього, а також балони в кількості 8 штук;

10) каністру металеву червоного кольору із залишками рідини;

11) каністру пластикову синього кольору із залишками рідини;

12) перчатки гумові червоного кольору.

Вказані речі, постановою від 06.11.2024, визнано речовими доказами так, як вони мають суттєве значення для проведення досудового розслідування.

Вилучені речі мають суттєве значення для об`єктивного, повного і всебічного проведення досудового розслідування, встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення та мати доказове значення для доведеності вини осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Названі в клопотанні речі, банківські картки, мобільні телефони, являються речовим доказами у кримінальному провадженні, оскільки містять на собі докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою збереження, запобігання можливості приховування майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження на вказані речові докази, а саме вилучені у встановленому кримінальним процесуальним кодексом порядку речі необхідно накласти арешт.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про арешт майна на вилучені речі 05.11.2024 в ході проведення підтримала за обставин, які в ньому викладені, просила його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що немає доцільності накладати арешт на майно підозрюваного, просив відмовити в задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні, підтримав позицію свого захисника, та додав що більшість речей не його, а телефони належать його матері та бабусі, просив відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та захисника, повно та всебічно дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у рамках якого було подане клопотання, дійшов до наступних висновків.

Встановлено, що слідчими слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області здійснюється досудове у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 29.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002330 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, за фактом того, неповнолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спільно з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 29.08.2024, на виконання завдання невстановленого досудовим розслідуванням користувача загальнодоступного ресурсу мережі Інтернет «Telegram», здійснили підпал автомобілю «Ford Ranger», який використовувався військовослужбовцем ЗСУ. В подальшому неповнолітній ОСОБА_6 , приблизно о 01 год. 45 хв. 16.09.2024 вчинив підпал автомобілю «Mersedes Benz VL 270» сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_6 , 2002 року випуску, який був припаркований на прибудинковій території біля будинку АДРЕСА_2 та використовувався військовослужбовцем ЗСУ у службовій діяльності.

Відповідно до ч.1 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право власності є непорушним (ч.3 ст.41 Конституції України).

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилучене майно може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди, а також є предметом кримінального правопорушення.

Судом встановлено та слідчим доведено, що є сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вилучені під час обшуку речі, документи, могли використовуватись для вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та можуть бути використані в якості доказів у кримінальному провадженні.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Клопотання про арешт майна слідчим обґрунтовано тим, що тимчасово вилучені речі, які перелічені вище, є речовим доказом, що відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

Матеріалами клопотання доведено, що вчинено кримінальне правопорушення, зазначені у клопотанні речі, відповідають критеріям, що передбачені ст.98 КПК України, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема, про зв`язки між особами, причетними до вчинення злочину, а незастосування арешту майна може призвести до його втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Окрім цього, вилучені в ході огляду мобільні телефони, які словами підозрюваного йому не належать, мають значення для кримінального провадження, а тому, для розкриття змісту інформації та відомостей, що у них можуть міститись, в тому числі, й видаленої, що може бути реалізовано шляхом проведення його огляду за участю спеціаліста, застосування спеціального обладнання та/або програмного забезпечення та проведення експертного дослідження, існує необхідність у накладенні на них арешту.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

У п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року ЄСПЛ зазначив: «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

З урахуванням доведеності слідчим правової підстави арешту майна, можливості використання зазначеного майна, окрім виключеного за вказаного вище обґрунтування, як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, що можуть міститися на вилучених речах та документи, які можуть мати доказове значення та стосуватися обставин вчинення злочину та з урахуванням того, що наявні достатні підстави вважати, що вилучені речі та документи могли використовуватися під час вчинення злочину, з огляду на відповідність цього майна критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість доводів сторони обвинувачення щодо необхідності у накладенні арешту на вказане в клопотанні майно та задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 168, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 05.11.2024 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

1) светр шерстяний із специфічним запахом бензину;

2) балаклава чорного кольору із зображенням черепу;

3) мобільний телефон «Samsung DUOS» бірюзового кольору;

4) мобільний телефон «ASUS» білого кольору;

5) два мобільних телефону «Redmi» чорного кольору;

6) ноутбук «ASUS» model P-540 N із зарядним пристроєм;

7)мобільний телефон «Tehno Spark» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та коробок до нього;

8) банківські картки АТ КБ «Приватбанк» з номерами НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 ;

9) чек ТОВ «Епіцентр» від 01.11.2024 на придбання пневматичного пістолету та балонів до нього, а також балони в кількості 8 штук;

10) каністру металеву червоного кольору із залишками рідини;

11) каністру пластикову синього кольору із залишками рідини;

12) перчатки гумові червоного кольору, із забороною у користуванні та розпорядженні цим майном.

Копію ухвали суду негайно після її постановлення надати прокурору, захиснику та надіслати підозрюваному.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_7