Справа № 362/6550/24
Провадження № 1-кс/362/708/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2024 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Василькові Київської області клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000622 від 22.09.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Хотів, Києво Святошинського району Київської області, українця, громадянина України, який має середню освіту, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

ВСТАНОВИВ :

До Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся старший слідчий слідчого відділення відділу поліції № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що 22 вересня 2024 року, близько 13 години 30 хвилин, ОСОБА_4 , будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , перебуваючи в приміщенні магазину, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де на той час знаходилися ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , діючи умисно, із хуліганських спонукань, безпричинно, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, грубо порушуючи громадський порядок та виражаючи явну неповагу до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, ігноруючи загальноприйняті правила поведінки та моралі у суспільстві, використовуючи надуманий привід, застосовуючи нецензурну лайку, тримаючи обома рукам предмет заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень, а саме предмет зовні схожий на автомат ОСОБА_9 , розуміючи наслідки своїх дій щодо створення загрози життю і здоров`я осіб та бажаючи їх настання, навів вказаний предмет зовні схожий на АК, в бік ОСОБА_8 та здійснив декілька пострілів чергою( точної кількості пострілів у ході досудового розслідування не встановлено), чим створив реальну загрозу для життя і здоров`я останнього та потерпілої.

В результаті протиправних дій ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , отримав тілесні ушкодження у вигляді множинних точкових поранень правої гомілки та правого стегна. Множинні точкові поранення лівої гомілки та стегна. Точкові поранення правої сідниці.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю (хуліганство), вчиненому із застосуванням вогнепальної зброї іншого предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.

22.09.2024, о 16 годині 45 хвилині, за адресою: АДРЕСА_1 фактично затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

23.09.2024 старшим слідчим СВ ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, яке погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_10 та яке відповідно до вимог ч. 1 ст. 278 КПК України, 23.09.2024 вручено підозрюваному ОСОБА_4 за участі захисника.

Обґрунтованість підозри підтверджена матеріалами справи.

При цьому, обґрунтовуючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України слідчий зазначив, що, перебуваючи на волі ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування; може незаконно впливати на потерпілого і свідків та може продовжувати вчиняти кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

При цьому, застосування більш м`яких запобіжних заходів слідчий вважає неможливим, а тому вважає, що у даному випадку до підозрюваної необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити, при цьому просив застосувати запіжний захід у вигляді тримання під вартою на гаупвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 по АДРЕСА_1 на строк 60 (шістдесят) днів з моменту затримання, оскільки підозрюваний є військовослужбовцем. Вказував також, що кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 , вчинено із особливою зухвалістю, оскільки пристрій, схожий на автомат було переведено на постріли чергою, що є дуже небезпечним для життя та здоров`я оточуючих осіб. Наголошував, що жоден із більш мяких запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків, оскільки, оцінюючи особу підозрюваного при застосуванні цілодобового домашнього арешту він безперешкодно може покинути житло у якому проживає.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданніпроти задоволення клопотання заперечували.

Захисник вказував, що наведені слідством та прокурором ризики є надумані, не підтверджені доказами, не обгрунтовані. До матеріалів клопотання додав письмові заперечення у яких посилаючись на практику Європейського суду з прав людини вказував на недостатність обгрунтування та недоведеність прокурором та слідством ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Вказував, що підозрюваний має постійне місце проживання, раніше є не судимою особою, добровільно став на захист Батьківщини, є військовослужбовцем, який отримав травму. Підозрюваний має гарну характеристику від сусідів, які проживають поряд.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя, ретельно перевіривши дотримання уповноваженими органами вимог статей 207 - 213 КПК України; відповідність поданого клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу вимогам ст. 184 КПК України, а також своєчасність надання підозрюваному та його захиснику копії клопотання та матеріалів, приходить до наступного висновку.

За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.

Частина друга статті 29 Конституції України передбачає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Конституційний Суд України неодноразово вказував на те, що право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які визначені в законі (абзац шостий підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011). Обмеження конституційного права на свободу та особисту недоторканність має здійснюватися з дотриманням конституційних гарантій захисту прав і свобод людини і громадянина.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справах та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджанню встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контрактами.

При розгляді клопотання про обрання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів(правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України:

1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим;

2)тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3)вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо;

5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо;

7) майновий стан підозрюваного. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту);

8) наявність судимостей у підозрюваного;

9) дотримання підозрюваним, умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.

Обґрунтованість підозри доводиться письмовими доказами, показаннями потерпілих та свідків, що містяться в матеріалах клопотання.

Оцінюючи ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає доведеними наявність наступних ризиків:

- ризик переховування від органу досудового розслідування та суду підтверджується тією обставиною, що ОСОБА_4 у випадку доведеності його вини загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років. Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів»;

- ризик незаконного впливу на свідків та потерпілого, обґрунтовується тим, що з метою зміни останніми своїх показань, підозрюваний, знаючи свідків особисто та місце роботи потерпілого може здійснювати незаконний вплив на них, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя, також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя зауважує, що підозрюваний має середній вік, групи інвалідності не має, має задовільний стан здоров`я.

Відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя щодо соціальних зв`язків зазначає, що підозрюваний має постійне місце проживання, але неодружений, дітей не має, проживає з матір`ю та сестрою.

Встановлюючи обставини, передбачені п.5 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя визначив, що підозрюваний має середню освіту та проходить службу під час мобілізації, на особливий період на посаді навідника кулеметного взоду стрілецької роти, 1 стрілецького батальону.

Щодо репутації підозрюваного, відповідно до вимог п. 6 ч.1 ст.178 КПК України встановлено, що підозрюваний за місцем проживання зарекомендував себе посередньо. Згідно характеристики на підозрюваного, наданої виконавчим комітетом Феодосіївської сільської ради Обухівського району Київської області скарг від жителів села на ОСОБА_4 не надходило. Інші характеристики, надані зі слів захисника сусідами підозрюваного, суд до уваги не бере, оскільки достовірно неможливо встановити ким вони надані.

Щодо майнового стану підозрюваного, в дотримання вимог п. 7 ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя відзначає, що відповідно до витягу з наказу ВЧ НОМЕР_1 №329 від 15.11.2023 ОСОБА_4 припинено виплату грошового забезпечення. Інших даних щодо майнового стану суду не надано.

На виконання вимог п. 8, 9, 10 ч.1 ст. 178 КПК України в ході розгляду клопотання відомостей про наявність у підозрюваного судимостей не встановлено. Даних про застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів не надано.

Відомості щодо розміру майнової шкоди у даному кримінальному провадженні у матеріалах кримінального провадження відсутні, відповідно до вимог, визначених п. 11 ч. 1 ст.178 КПК України.

На виконання вимог п.12 ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя зазначає, що наявні ризики продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризику летальності, що створює підозрюваний, у зв`язку з його доступом до зброї, оскільки як самостійно зазначив у судовому засіданні підозрюваний він самовільно залишив військову частину, крім того інкриміноване йому правопорушення вчинено із застосуванням вогнепальної зброї.

Крім того, стороною обвинувачення доведено існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, визначеного до п.1 ч. 1 ст.177 КПК України, свідчить тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, характер та зухвалість інкримінованого злочину, який вчинено в умовах воєнного стану. Не можна залишити поза увагою й те, що зі слів самого підозрюваного, та відповідно до наданих слідчому судді витягу з наказу ВЧ НОМЕР_1 №329 від 15.11.2023, акту службового розслідування від 29.11.2023 він самовільно залишив розташування військової частини.

Крім того, наявні у суду дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 та його соціальні зв`язки, не переважають встановлених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків.

Разом з тим, слідчий суддя враховує доводи сторони захисту, викладені на користь підозрюваного ОСОБА_4 , а саме: що негативних характеристик щодо підозрюваного не надано, що він є військовослужбовцем, який самостійно став на захист Батьківщини і отримав травму. Суд вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому досудовому розслідуванні кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення запобіганню процесуальних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України. Застосування у відношенні до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України. Такий запобіжний захід є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим суд вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Разом з тим, у відповідності до положень ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не обирає підозрюваному альтернативний запобіжний захід у виді застави з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки кримінальне правопорушення, в учиненні якого він підозрюється, є злочином, вчиненим із застосуванням насильства.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 по АДРЕСА_1 на строк 60 (шістдесят) днів з моменту затримання, тобто до 20.11.2024року (включно).

Ухвала діє до 20.11.2024 року включно та підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали проголошено 25.09.2024 року о 11-30 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1