УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві матеріали клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчук, українця, громадянина України, без місця реєстрації та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні №0000127 від 18.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000127, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2021, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що з метою реалізації вказаного злочинного наміру ОСОБА_5 розробив злочинний план, який полягав у пошуку транспортного засобу, який він з імітацією поведінки добросовісного покупця, збирається купити в розстрочку та після повного погашення боргу переоформить на праві власності. У ході здійснення пошуку ОСОБА_5 стало відомо, що наглядно знайома ОСОБА_6 бажає продати належний їй автомобіль марки "AUDI A6" VIN: НОМЕР_1 випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , вартістю 14 000 доларів США.

У подальшому, ОСОБА_5 , усвідомлюючи протиправний характер свої дій, та настання суспільно-небезпечних наслідків та свідомо бажаючи їх настання, створюючи хибне враження, про добросовісність своїх намірів, 07.09.2021 за адресою: АДРЕСА_2 , звернувся до ОСОБА_6 , яка є власником автомобіля "AUDI A6", VIN: НОМЕР_3 , 2012 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , з пропозицією придбати належний їй автомобіль в розстрочку, а саме деякий час поїздити та 21.09.2020 виплатити його вартість у розмірі 14000 доларів США. ОСОБА_6 , перебуваючи в довірливому стані, погодилася на вказані умови, так як ОСОБА_5 викликав у неї довіру.

Слідчий зазначає, що реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих спонукань, усвідомивши, що особа, яка надала йому в користування автомобіль не зможе виявити та припинити його злочинні дій, вирішив незаконно звернути вищезгаданий автомобіль на свого користь, розпорядившись ним на власний розсуд, а саме продати. Так, бажаючи отримати матеріальну вигоду від продажу вказаного автомобіля ОСОБА_5 висловив пропозицію про продаж автомобіля раніше не знайомому ОСОБА_7 з яким 07.12.2020 домовився про зустріч, га в подальшому про продаж автомобіля.

Продовжуючи свою злочинну діяльність ОСОБА_5 , 07.12.2020 року прибув до місця за адресою: АДРЕСА_3 , біля ТСЦ 5348, де зустрівся з ОСОБА_7 , якому за суму в розмірі 12500 доларів США продав автомобіль "AUDI AG" VIN: НОМЕР_1 випуску, д.н.3. НОМЕР_2 , та передав один ключ від нього, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_4 та документи щодо продажу транспортного засобу.

Зазначено, що у результаті злочинних дій ОСОБА_5 , потерпілій ОСОБА_6 нанесено матеріальний збиток у розмірі 14000 доларів США, що згідно курсу НБУ на 07.09.2020 становило 388220 гривень.

Слідчий зазначив, що ОСОБА_5 , своїми умисними діями, які виразились у незаконному заволодінні транспортним засобом, вартість якого у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 289 КК України.

19.11.2021 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кременчук, українцю, громадянину України, без місця реєстрації, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, та цього ж дня ОСОБА_5 , заочно повідомлено про підозру.

19.11.2021 у відповідності до ст. 111, ст. 278 КПК України у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень засобами поштового зв`язку 19.11.2021 о 18:09 за місцем відомого останнього проживання ОСОБА_5 : АДРЕСА_1 рекомендованим листом з описом вкладення направлено повідомлення про підозру підозрюваному ОСОБА_5 .

Відповідно здобутих в ході розслідування відомостей, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 16.02.2022 року здійснив перетин державного кордону України та з того часу до України не повертався.

На даний час місце перебування підозрюваного ОСОБА_5 невідоме.

10.12.2021 слідчим слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП у м. Києві України винесено постанову про оголошення розшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

22.04.2024 слідчим СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві винесено постанову про оголошення міжнародного розшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

10.12.2021 оперативним працівникам Солом`янського УП ГУНП у м. Києві дорученням в порядку ст. 40 КПК України доручено заведення оперативно-розшукової справи та проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні №0000127 від 18.01.2021, спрямованих на встановлення місця знаходження і місця проживання підозрюваного ОСОБА_5 та забезпечення його прибуття до Солом`янського УП ГУНП у м. Києві для проведення з ним слідчих і процесуальних дій.

Відповідно до змісту клопотання у кримінальному провадженні наявна обґрунтована підозра ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.289 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: відомостями з протоку прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 18.01.2021 року; свідченнями потерпілої ОСОБА_6 від 18.01.2021 року; свідченнями потерпілої ОСОБА_6 від 05.02.2021 року; інформацією з Регіонального центру ГСЦ МВС у м. Києві ( філія ГСЦ МВС) ; свідченнями свідка ОСОБА_9 від 17.03.2021 року; відомостями встановленими в ході огляду місця події від 07.03.2021 року; свідченнями свідка ОСОБА_10 від 07.03.2021 року; свідченнями свідка ОСОБА_10 від 24.07.2021 року; відомостями здобутими в ході пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 27.07.2021; інформацією вилученою в ході тимчасового доступу до речей та документів від 14.05.2021 року; відомостями, що містяться у висновку експерта № СЕ-19/111-21/24148-ПЧ від 27.05.2021; відомостями встановленими в ході огляду місця події від 24.07.2021 року; свідченнями свідка ОСОБА_7 від 20.09.2021; відомостями здобутими в ході пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20.09.2021; свідченнями свідка ОСОБА_11 від 12.11.2021; свідченнями свідка ОСОБА_12 від 12.11.2021, іншими матеріалами, які в своїй сукупності та взаємозв`язку обґрунтовують інші наявні докази.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків які знаходяться на території України та були залучені до вчинення кримінальних правопорушень у кримінальному провадженні; вчинення інших кримінальних правопорушень.

Наявність зазначених ризиків слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 , скоїв умисний злочин, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжкими, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років. Це вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 покинув територію України після початку здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, що не дає можливості викликати останнього о органу досудового розслідування для проведення за його участі слідчих та процесуальних дій.

Крім того, ОСОБА_5 , може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, що може позбавити орган досудового розслідування можливості зібрати та надати суду належні і допустимі докази вини підозрюваного ОСОБА_5 .

При цьому, враховуючи тяжкість вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, дають підстави вважати, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 , може вчиняти інші кримінальні правопорушення або організовувати їх вчинення, з метою уникнення кримінальної відповідальності, у т. ч. шляхом підроблення документів.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи недостатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

У ході судового розгляду встановлено, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000127, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2021, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

19.11.2021 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, та цього ж дня у відповідності до ст. 111, ст. 278 КПК України у спосіб, передбачений КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру.

10.12.2021 постановою слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві у кримінальному провадженні підозрюваного ОСОБА_5 оголошено у розшук.

22.04.2024 постановою слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві у кримінальному провадженні підозрюваного ОСОБА_5 оголошено у міжнародний розшук.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності докази.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.289 КК України.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

Відповідно до ст.2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення в КПК передбачено заходи забезпечення кримінального провадження, до яких належить, зокрема, тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У теоретичному аспекті «належна правова процедура» - це форма здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя. До гарантій, які у своїй сукупності формують належну правову процедуру, у тому числі відносяться право на судовий захист та право на оскарження.

Недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого кожному ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) права на справедливий суд.

Статтею 5 Конвенції кожному гарантовано право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «c» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання. Пунктом 4 цієї статті гарантовано право кожному, кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, ініціювати провадження, в якому суд без зволікання має встановити законність затримання та прийняти рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.

Згідно з ч.6 ст. 193 КПК слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст.177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Верховний Суд у своїй постанові від 14 лютого 2022 року у справі 991/3440/20 вказує, що рішення слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу, прийняте в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, за своїм правовими наслідками підпадає під поняття «постанова про утримання під вартою» в розумінні ст. 25 Європейської конвенції про видачу правопорушників.

За загальним правилом розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, що відповідає зазначеним вимогам Конвенції та іншим міжнародно-правовим актам.

Процедура, передбачена в ч.6 ст.193 КПК, є випадком, який дозволяє суду розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст.177 КПК, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

При аналізі питання наявності зазначених прокурором ризиків, слідчий суддя прийшов до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_5 , а також враховуючи тяжкість та специфіку вчиненого злочину, що призвели до тяжких наслідків, та усвідомлення обвинуваченим цієї обставини переконливо дає підстави вважати про існування наступних ризиків, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суд; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу учасників провадження, що у даному випадку обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, хоча й не призводить до негайного взяття особи під варту, однак виступає правовою підставою для затримання і доставки цієї особи до місця кримінального провадження.

Так, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є одним із обов`язкових документів, на підставі якого уповноважений орган запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну (Інструкція про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затверджена спільним наказом МВС України, ОГП, НАБ України, СБ України, ДБР, Мінфіну України, Мін`юсту України від 17 серпня 2020 року № 613/380/93/228/414/510/2801/5). Після затримання особи за межами України, слідчий, прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, або суд, який розглядає справу чи яким ухвалено вирок, готує клопотання про видачу особи в Україну, до якого серед інших документів обов`язково додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК). Тобто, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є документом, на підставі якого здійснюється затримання особи за межами України, ухвалюється рішення про застосування екстрадиційного арешту для забезпечення видачі особи з метою притягнення до кримінальної відповідальності та здійснюється доставка особи на території України до місця кримінального провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

При цьому час затримання такої особи фактично може перевищувати 30 діб - тримання під вартою за ст. 59 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах, 40 діб - тимчасовий арешт за ст. 16 Європейської конвенції про видачу правопорушників та 60 діб - строк дії ухвали про тримання під вартою за ч. 1 ст. 197 КПК.

Тобто, затримана особа на підставі ухвали слідчого судді, суду, постановленої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, може бути затриманою і утримуватись під вартою протягом усього часу, необхідного для екстрадиції та доставки її до місця кримінального провадження. Таку ж позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 14 лютого 2022 року у справі 991/3440/20.

Відповідно до абзацу 2 ч.4 ст.183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч.6 ст. 193 КПК України щодо ОСОБА_5 .

При цьому слідчий суддя нагадує, що ч.6 ст. 193 КПК України передбачено, що після затримання особи на підставі ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в постановленої в порядку ч.6 ст. 193 КПК України і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 183, 186, 193, 197 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчук, українця, громадянина України, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 - запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Після затримання і не пізніше як через 48 (сорок вісім) годин з часу доставки ОСОБА_5 до місця кримінального провадження розглянути за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1