Справа № 305/356/24
Номер провадження 1-кс/305/357/24
УХВАЛА

13.11.2024 Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Рахів клопотання начальника 27 прикордонного загону імені героїв Карпатської Січі (військова частина НОМЕР_1 ) ОСОБА_3 про часткове зняття арешту з транспортного засобу,

ВСТАНОВИВ :

На розгляд слідчого судді Рахівського районного суду ОСОБА_1 надійшло клопотання начальника 27 прикордонного загону імені Героїв ОСОБА_4 (військова частина НОМЕР_1 ) ОСОБА_3 про часткове зняття арешту з транспортного засобу, в якому зазначено, що 05.02.2024 було внесено відомості до ЄРДР за №0000057 за фактом вчинення дорожньо-транспортної пригоди 04.02.2024 близько 13:00 години у АДРЕСА_1 , де водій ОСОБА_5 не врахувавши дорожньої обстановки здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_6 . Ухвалою слідчого судді Рахівського районного суду Закарпатської області в рамках кримінального провадження №0000057 від 05.02.2024 було накладено арешт на автомобіль марки RENAULT Duster, реєстраційний номер НОМЕР_2 , оскільки цей автомобіль є речовим доказом. Арештований автомобіль поміщений на територію майданчика для тимчасового зберігання транспортних засобів Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області, тобто зберігається просто неба, під впливом сонця й опадів, що призводить до його руйнування та можливої подальшої непридатності у використанні. Цей автомобіль належить військовій частині НОМЕР_1 (27 прикордонний загін). На цей час автомобіль оглянутий, всі необхідні процесуальні дії органом досудового розслідування виконані, проведені експертні дослідження, тому власник вважає, що є всі підстави для повернення автомобіля власнику без права на відчуження, що своєю чергою не призведе до втрати речового доказу та буде сприяти його збереженню в належному стані.

Ухвалою від 12.11.2024 було відкрито провадження за клопотанням та призначено його розгляд о 13:10 годині 13.11.2024, одночасно було витребувано від СВ Рахівського РВП ГУПН в Закарпатській області матеріали кримінального провадження №0000057, для розгляду клопотання в судовому засіданні.

Начальник 27 прикордонного загону імені героїв Карпатської Січі (військова частина НОМЕР_1 ) ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, був повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання належним чином.

Прокурор та представник СВ Рахівського РВП ГУПН в Закарпатській області в судове засідання не з`явилися.

Слідчий СВ Рахівського РВП ОСОБА_8 надав суду заяву про розгляд клопотання без участі їхнього представника зазначивши при цьому, що матеріалами кримінального провадження СВ Рахівського РВП не володіє.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, інші матеріали слідчий суддя, приходить до такого висновку.

Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя. По кожній справі, незалежно від її категорії, перше питання, яке вирішує суддя, слідчий суддя - це підсудність.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом. А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог пункту 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

Відповідно до ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Нормами КПК, якими регламентовано питання про накладення арешту на майно та загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо подане клопотання про арешт майна чи скасування арешту не підлягає розгляду в цьому суді.

Водночас це питання може бути вирішено через застосування ч. 6 ст. 9 КПК та положень засади диспозитивності, зокрема, ч. 3 ст. 26 К ПК, згідно з якою слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що не тільки винесені на їх розгляд сторонами, але й віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з положеннями ст. 38 КПК України, органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ, тому клопотання, що стосуються застосування заходів забезпечення кримінального провадження має подаватися до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказана позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 22.04.2020 (провадження №51-1901 впс 20).

Слідчий ОСОБА_8 до заяви про розгляд справи без його участі додав копію листа заступника начальника СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області №675 від 07.02.2024, з якого вбачається, що останній направив матеріали кримінального провадження №0000057 від 05.02.2024 керівнику Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_9 для визначення підслідності.

Керівник Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_10 відповідно до вимог ст. 214, 216 КПК України для здійснення ефективного досудового розслідування направив вказані вище матеріали кримінального провадження Територіальному управлінню Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання про часткове скасування арешту майна не підлягає розгляду Рахівським районним судом Закарпатської області, а має подаватись в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Львові,

Керуючись ст.ст. 3, 24, 26, 32, 132, 174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити у задоволенні клопотання начальника 27 прикордонного загону імені Героїв Карпатської Січі (військова частина НОМЕР_1 ) ОСОБА_3 про часткове зняття арешту з транспортного засобу, накладеного в межах кримінального провадження №0000057 від 05.02.2024, роз`яснивши заявнику, що він має право повторного звернення до слідчого судді, суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Ухвала може бути оскаржена учасниками кримінального провадження, шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя : ОСОБА_1