Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/3870/24

Номер провадження: 1-кп/511/305/24

11.10.2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю :

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,(дистанційно)

захисника обвинуваченого адвоката - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області в режимі відеоконференцзв`язку клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000137 від 21.02.2023 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Карпівка Роздільнянського району Одеської області, паспорт громадянина України не отримував, з середньою освітою, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, -

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ :

Формулювання обвинувачення:

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що він 14.07.2024 року близько 10:30 год. за запрошенням своєї знайомої ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходився на законних підставах в квартирі АДРЕСА_2 , де в цей час також перебував і ОСОБА_7 .

В результаті скарг ОСОБА_6 на незаконні дії ОСОБА_7 щодо неї, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виникла сварка, в результаті якої у ОСОБА_4 на грунті раптово виниклих неприязних відносин виник умисел на заподіяння ОСОБА_7 тілесних ушкоджень.

Реалізуючи свій прямий умисел, спрямований на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , діючи умисно та цілеспрямовано, з метою спричинення смерті останньому, 14.07.2024 біля 11:00 години перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння в квартирі АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 , усвідомлюючи протиправність та суспільно-небезпечні наслідки своїх дій і бажаючи їх настання, завдав ОСОБА_7 по одному удару дерев`яною ніжкою від столу та рукою, від чого той впав на ліжко спиною, а потім почав продовжувати наносити ОСОБА_7 багатократні (не менше трьох) та продовжувані у часі (не менше п`ятнадцяти хвилин) удари руками та ногами, дерев`яною ніжкою в область голови, грудної клітини та тулубу з обох сторін, чим спричинив тяжкі тілесні ушкодження. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 помер на місці, а його смерть знаходиться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з вищезгаданими закритими травмами грудей і живота, крововиливами у приниркову клітковину лівої нирки і настала від травматичного шоку.

Таким чином, ОСОБА_4 , обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, кваліфікованому, як умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

Зміст клопотання прокурора.

Прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні подано клопотання про необхідність обрання на період судового розгляду даного кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів.

Дане клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, йому пред`явлено обґрунтовану підозру та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема ухилення від явки до суду з огляду на тяжкість висунутого йому обвинувачення, а також враховуючи початкову стадію розгляду даного кримінального провадження можливість впливу на свідків та інших учасників процесу.

Позиції учасників судового засідання .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 просив вирішити дане питання на розсуд суду.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 просив обрати йому більш м"який запобіжний захід.

3. Норми законодавства, на підставі яких суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Частиною 3 ст. 315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

4. Висновки суду.

Суд, давши оцінку законності та обгрунтованості клопотання прокурора, заслухавши думку учасників процесу, прийшов до висновку про його задоволення з наступних підстав.

Так ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, в результаті якого настала смерть людини, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

По даному кримінальному провадженню встановлюються обставини, при яких було заподіяно смерть людині.

Суд вважає, що дії, що ставляться ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер і тому обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Також судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 не має паспорту, до затримання офіційно не працевлаштований, не задіяний на військовій службі, наявність міцних соціальних зв`язків в Україні не підтверджена, зокрема не встановлено його офіційний сімейний стан, наявність сім`ї, дітей, наявність будь-якої нерухомості в Україні.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу , що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати обвинуваченому інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту неможливо, так як необхідних умов для обрання такого виду запобіжного заходу на даній стадії процесу не встановлено.

4.2. Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, в результаті якого настала смерть людини, суд приходить до переконання про необхідність обрання для обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 314,315 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Карпівка Роздільнянського району Одеської області, паспорт громадянина України не отримував, з середнью освітою, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого - запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції на строк 60 (шістдесят) днів з 11 жовтня 2024 року по 09 грудня 2024 року (включно).

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому та захиснику.

Копію ухвали направити до Державної установи "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання, прокурору - для відома.

Ухвала підлягає оскарженню протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду, відповідно до п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК України.

Суддя ОСОБА_1