Справа № 570/1457/24
Номер провадження 1-кс/570/448/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2024 року Рівненський районний суд Рівненської області у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5 ,

захисників адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Рівненської окружної прокуратури, який здійснює нагляд за додержанням законів під час провадження досудового розслідування у формі процесуального керівництва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000135 від 23.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Київ Київської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , востаннє судимої 05.12.2023 вироком Рівненського міського суду Рівненської області за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільненої від відбуття покарання з іспитовим строком на 1 рік, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів,-

в с т а н о в и в:

Як вбачається з клопотання, підозрювана ОСОБА_5 , будучи засудженою вироком Рівненського міського суду Рівненської області від 05.12.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України на шлях виправлення та перевиховання не стала, маючи незняту та непогашену судимість, вчинила новий, умисний, корисливий злочин проти власності.

Так, 18 лютого 2024 року о 00 год. 15 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи на законних підставах у приміщенні АЗС « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що за адресою: Шпанівська сільська рада, комплекс будівель та споруд АДРЕСА_3 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, з корисливим мотивом та з метою власного матеріального збагачення, в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 та затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ, який в подальшому продовжено, шляхом вільного доступу, скориставшись відсутністю спостереження за нею з боку працівників АЗС та інших осіб, з торгових полиць вказаної АЗС, таємно викрала ніж-брелок марки «Gerber» вартістю 599 гривень та автомобільний зарядний пристрій марки «Wireless MP3 Charger Black» вартістю 589 гривень, чим завдала ТОВ «ОККО ДРАЙВ» майнову шкоду в загальному розмірі 1188 гривень.

26 березня 2024 року ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

15.04.2024 ОСОБА_5 у зв`язку із переховуванням від органів досудового розслідування оголошено в розшук та досудове розслідування було зупинене.

31.07.2024 відповідно до ухвали слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області підозрювану ОСОБА_5 було затримано.

01.08.2024 року до суду надійшло клопотання про застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Правова кваліфікація злочину - частина 4 статті 185 Кримінального кодексу України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно в умовах воєнного стану.

У клопотанні зазначено, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних по даному кримінальному провадженні доказів, а саме: протокол огляду місця події від 23.02.2024 за адресою: Шпанівська сільська рада, комплекс будівель та споруд АДРЕСА_3 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 13.03.2024; протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_10 від 20.03.2024; довіреність ТОВ «ОККО ДРАЙВ» №ОД-2024/79; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 18.03.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_11 від 18.03.2024; протокол огляду речей з фототаблицею від 19.03.2024; довідка про судимість на ОСОБА_12 ; довідка на ОСОБА_12 з ДУ «Центр пробації»; характеристика на ОСОБА_12 ; протокол допиту свідка ОСОБА_13 .

Необхідність застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в клопотанні обґрунтовано наявністю ризиків, передбачених пп. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

В обгрунтування вказаних ризиків у клопотанні зазначено, що існують достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрювана ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та може ухилитись від слідства, суду, усвідомлюючи те, що її протиправну діяльність викрито, з моменту затримання та повідомлення їй про підозру, розуміючи реальність покарання за вчинений тяжкий злочин, санкція якого безальтернативно передбачає позбавлення волі, може вжити заходів щоб переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності. На даний час ОСОБА_5 без поважних причин не з`являється до ВП №1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області та суду, а також, є підстави вважати, що остання залишила постійне місце перебування та на даний час її місцеперебування невідоме.

Після повідомлення про підозру, ОСОБА_5 скеровувалися повістки про виклик до слідчого для проведення слідчих дій. Водночас остання на визначені дати не з`являлася. Також, у ході досудового розслідування з метою виклику та проведення слідчих (процесуальних) дій з ОСОБА_5 слідчим та оперативними працівниками здійснено відвідування місця проживання ОСОБА_5 по АДРЕСА_1 , однак остання була відсутня за місцем свого проживання та реєстрації.

Крім того, згідно допиту рідної бабусі ОСОБА_5 - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , встановлено, що 27.03.2024 вона востаннє спілкувалась із своєю онукою ОСОБА_5 та вона їй розповіла, що в неї проблеми з поліцією та її хочуть ув`язнити, та в неї є намір втекти від працівників поліції та з місця свого проживання, вона намагалась відговорити онуку, але ОСОБА_14 все таки втекла та місцеперебування останньої їй було невідоме.

15.04.2024 ОСОБА_5 у зв`язку із переховуванням від органів досудового розслідування оголошено в розшук та досудове розслідування було зупинене.

Підозрювана ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, будучи обізнаною про коло осіб кому відомо чи може бути відомо про обставини вчинення нею кримінальних правопорушень, в тому числі знаючи свідків та потерпілих, шляхом умовлянь, може вчиняти тиск та /або будь-яким іншим чином може вплинути на них або на інших осіб, кому відомі обставини вчинення нею кримінальних правопорушень з метою, серед іншого, зміни показань, як під час досудового розслідування, так і в судовому розгляді, про обставини провадження.

Підозрювана ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, будучи раніше неодноразово судимою, востаннє 05.12.2023 вироком Рівненського міського суду Рівненської області за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнену від відбуття покарання з іспитовим строком на 1 рік, відносно якої 30.01.2024 до Рівненського міського суду Рівненської області скеровано обвинувальний акт в кримінальному провадженні №03391 від 15.12.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України та 11.03.2024 до Рівненського міського суду Рівненської області скеровано обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000452 від 19.02.2024 за ч. 4 ст. 185 КК України. Усвідомлюючи тяжкість вчиненого нею діяння, може переховуватись від органів слідства та суду, а тому з цією метою може вчинити і інші кримінальні правопорушення для уникнення відповідальності в даній справі.

В обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у клопотанні вказано, що застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою є необхідним для того, щоб забезпечити виконання нею покладених на неї процесуальних обов`язків, оскільки жоден інший із запобіжних заходів не здатен запобігти вищевказаним ризикам.

У клопотанні зазначається про визначення як альтернативного запобіжного заходу запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрювана та її захисники в судовому засіданні просили у задоволенні клопотання відмовити, застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, пояснив, що є доцільним застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наведені у клопотанні ризики є обґрунтованими. Просить застосувати щодо підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, при цьому визначивши заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Вказав про недоцільність обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Слідчий в судовому засіданні пояснила, що ризики, вказані у клопотанні про обрання запобіжного заходу підозрюваній у вигляді тримання під вартою підтверджуються об`єктивними обставинами та вказала про недоцільність обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 29 Конституції України та ст.ст.176,177,178 КПК України, право на свободу і особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини.

Слід враховувати те, що обираючи запобіжний захід тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і належної поведінки останнього.

Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.

Прокурор та слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_15 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останньою кримінального правопорушення, вказали про наявність достатніх даних про існування ризиків щодо можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Відповідно до практики ЄСПЛ під обґрунтованістю підозри необхідно розуміти наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_15 інкримінованого їй кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає, що оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення її вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише з метою визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Тобто на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Як встановлено під час судового засідання та вбачається із досліджених слідчим суддею в судовому засіданні доказів у їх сукупності та взаємозв`язку, вони є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною ОСОБА_15 інкримінованих їй кримінальних правопорушень.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Щодо можливості інших більш м`яких запобіжних заходів запобігти ризикам, передбаченим, статтею 177 КПК України та клопотання підозрюваної та її захисників про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

З огляду на викладені обставини, на думку суду, прокурором доведено, що жоден з інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Враховуючи вагомість наявних доказів про причетність підозрюваної ОСОБА_15 до кримінального правопорушення, можливість призначення покарання за ч.4 ст.185 КК України, її вік, стан здоров`я, майновий стан та приймаючи до уваги, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування щодо підозрюваної ОСОБА_15 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частиною 1 ст.176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається "позбавленням волі" в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 "Про взяття під варту до суду" зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування "обґрунтованої ймовірності", за яким слід вважати, що інші, більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, особисте зобов`язання та інші, не зможуть запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Так, на думку слідчого судді, застосування до підозрюваної ОСОБА_15 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання реалізації нею встановлених ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, можливості незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відтак, за переконанням слідчого судді в обранні підозрюваній альтернативного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слід відмовити.

Натомість, слідчий суддя дійшов висновку, що до підозрюваної ОСОБА_15 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного - з моменту затримання. (ч. 1, 2 ст. 197 КПК).

Зважаючи на ризики, встановлені під час судового розгляду, особливості досудового розслідування відповідної категорії кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає обґрунтованим застосувати до підозрюваної тримання під вартою на строк 60 днів. Такий строк необхідно обраховувати з моменту затримання підозрюваного, а саме з 18 години 35 хвилин 31 липня 2024 року в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ст.197 КПК України, 1. Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

2. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

3. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

4. У разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.3 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. З дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Щодо обрання та визначення розміру застави.

Згідно із ч. 3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.2 ч.5ст.182 КПК України).

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави має бути достатнім стимулюючим фактором, який би підозрюваний або інша особа (заставодавець) боялася б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.

На переконання слідчого судді, такій меті цілком може відповідати застава в сумі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень.

Саме такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваної, запобігти встановленим ризикам кримінального провадження.

У зв`язку із застосуванням до підозрюваної ОСОБА_15 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне визначити обов`язки, які будуть покладені на підозрювану, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178,183,193-194,196-197,309,395КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

Клопотання - задоволити частково.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Київ Київської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , востаннє судимої 05.12.2023 вироком Рівненського міського суду Рівненської області за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільненої від відбуття покарання з іспитовим строком на 1 рік, запобіжний захід у кримінальному провадженні № 0000135 у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали встановити до 10.09.2024 року.

Одночасно визначити розмір застави - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Рівненській області.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати на виклики до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись із населеного пункту, де вона зареєстрована, проживає;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення і до закінчення терміну дії ухвали - до 10.09.2024 року.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Рівненський слідчий ізолятор».

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 09 год. 00 хв. 02 серпня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1