Справа № 199/7171/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.10.2024 року м.Дніпро

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 02 вересня 2024 року про закриття кримінального провадження №0000247 від 16.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська 14.10.2024 року надійшла скарга ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 02 вересня 2024 року про закриття кримінального провадження №0000247 від 16.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Свої доводи скаржник обґрунтовує тим, що постанова від 02.09.2024 року винесена дізнавачем передчасно, необґрунтовано, незаконно, без проведення необхідних та належних слідчих дій, без детального вжиття належних заходів, спрямованих на отримання (збирання) доказів та перевірку вже отриманих доказів, без належної юридичної оцінки доказів та кваліфікації правопорушення.

Скаржник у резолютивні частині скарги просить: скасувати постанову дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 02 вересня 2024 року про закриття кримінального провадження №0000247 від 16.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Слідчий суддя, ознайомившись з матеріалами скарги та документами, що її обґрунтовують, дійшов висновку, що скаргу належить повернути, з огляду на таке.

Судовому розгляду скарги передує процесуальна діяльність слідчого судді, метою якої є належна організація та ефективне проведення її розгляду.

Статтею 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) серед основних засад кримінального провадження, передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зміст якого розкривається у ст. 24 КПК.

Згідно з ч.1 ст.24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України заявник, потерпілий, його представник чи законний представник, підозрюваний, його захисник чи законний представник, володілець тимчасово вилученого майна може оскаржити на досудовому провадженні бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у, зокрема, нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), ст.ст. 303-308 КПК України.

Слідчий суддя встановлює, чи скарга відповідає вимогам процесуального закону.

Так, ч.2 ст.304 КПК України передбачено, що скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Обґрунтовуючи мотиви повернення скарги, слідчий суддя враховує, що у відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З положень ст. 26 КПК України слідує, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Тобто, виходячи зі змісту статей 22, 26 КПК України, на особу, яка подає скаргу, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею того, що скаргу подала особа, яка має на це право; скарга підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.

Зі змісту скарги та додатків, долучених до неї, вбачається, що ОСОБА_2 оскаржує постанову дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 02 вересня 2024 року про закриття кримінального провадження №0000247 від 16.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Скарга на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачена ч.1 ст.303 КПК України, може бути подана особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання

Таким чином, обчислення строків звернення до суду зі скаргою на постанову органу досудового розслідування починається з дня отримання особою її копії.

У своїй скарзі скаржник зазначає, що про прийняття дізнавачем постанови про закриття кримінального провадження їй стало відомо 08.10.2024 року, при цьому, у якості доказів надала копію заяви на ім`я дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яка не завірена належним чином, не містить відповідного штампу реєстрації вхідної кореспонденції, а також не містить відомостей щодо дати отримання вищевказаної постанови, а тому слідчий суддя не може вважати вищевказану заяву як належний та допустимий доказ, а відтак і посилатись на неї.

Таким чином слідчий суддя також враховує, що сама скарга надійшла до суду 14.10.2024 року, тобто сама скарга надійшла до суду вже з пропущеним строком передбаченим ч.1 ст.304 КПК України

Достовірне підтвердження слідчому судді, коли скаржнику стало відомо про існування вищевказаної постанови дізнавача та безпосередньо коли вона її отримала, скарга та додаток до неї не містять.

Слідчий суддя зазначає, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді (ч.1 ст.117 КПК України).

Вирішення питання про поважність причин пропущення строку покладається на розсуд слідчого судді.

В загальному, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах установленого законом, слідчим, дізнавачем чи прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.

Не зважаючи на імперативність правової норми, яку містить ч.1 ст.117 КПК України, скаржник у своїй скарзі не звертається до слідчого судді з клопотанням про поновлення строку на оскарження, який передбачений ч.1 ст. 304 КПК України та не порушує питання про поновлення цього строку.

Як вбачається зі змісту скарги, зокрема резолютивної частини, скаржник просить слідчого суддю скасувати постанову дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 02 вересня 2024 року про закриття кримінального провадження №0000247 від 16.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, матеріали кримінального провадження направити для проведення досудового розслідування.

З матеріалів скарги та додатку до неї слідує, що скаржник просить скасувати саме постанову дізнавача про закриття кримінального провадження від 02.09.2024 року, а подавши скаргу про скасування постанови скаржник пропустила передбачений відповідно до статті 303 КПК України десятиденний строк.

Слідчий суддя враховує, що скарга повертається, якщо, зокрема, скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку (п.3 ч.2 ст.304 КПК України).

Оскільки скаржник не порушує питання про поновлення строку та ним не наводиться інших аргументів стосовно причин для поновлення строку, слідчий суддя приходить до висновку, що строк було пропущено скаржником та він у скарзі до слідчого судді не порушує питання про поновлення цього строку (п.3 ч.2 ст.304 КПК України).

Відповідно до ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчий суддя зазначає, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді (ч.1 ст.117 КПК України).

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України під час ухвалення даного рішення фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Керуючись ч.4 ст.107 ст. ст. 117, 303, п. 3 ч. 2 ст. 304, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 02 вересня 2024 року про закриття кримінального провадження №0000247 від 16.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України - повернути особі, які її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1