Дата документу 19.09.2024
Справа № 334/4473/22
Провадження № 1-кп/334/217/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2024 року м. Запоріжжя

Ленінський районний суд м. Запоріжжя в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0001250 від 29.07.2022 року у відношенні ОСОБА_6 обвинуваченого у скоєні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Запоріжжя перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4ст.185, ч.2 ст. 15, ч.2 ст. 289, ч.2 ст. 289 КК України.

На стадії судового розгляду стороною захисту було заявлено клопотання про закриття кримінального провадження в частині обвинувачення за ч. 4 ст. 185 КК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлена кримінальна протиправність діяння.

В обґрунтування клопотання захисник ОСОБА_5 посилається на те, що на час судового розгляду набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким визначено інший розмір задля розмежування дрібної крадіжки та крадіжки. А отже, наразі дії обвинуваченого кваліфікуються як дрібна крадіжка, що є підставою для закриття кримінального провадження, ураховуючи положення статті 5 КК України, положень статтей 284, 479-2 КПК України.

За епізодом крадіжки 28 липня 2022 року у потерпілої ОСОБА_7 пилососу марки «Самсунг», моделі SC-4023, в корпусі синьо-чорного кольору, серійний номер НОМЕР_1 , вартість складала 766 гривень 67 копійок та не перевищувала двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, встановлених законом на 1 січня звітного податкового року, у якому було вчинено кримінальне правопорушення.

Також за епізодом крадіжки від 14 серпня 2022 року у потерпілої ОСОБА_8 мобільного смартфону «Neffos C9A» 2/16 GB, Cloudy Grey Grade D2, вартість якого складала 333 гривень 34 копійки, а також гаманця з грошовими коштами у розмірі 850 гривень 00 копійок, загальна сума збитку 1183 гривень 34 копійки, що також не перевищувала двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, встановлених законом на 1 січня звітного податкового року, у якому було вчинено кримінальне правопорушення.

Обвинувачений у судовому засіданні підтримав клопотання захисника, просив його задовольнити, пояснив, що йому зрозуміли наслідки закриття кримінальних проваджень.

У судовому засіданні прокурор не заперечував щодо задоволення заявленого стороною захисту клопотання відносно крадіжки майна ОСОБА_8 . Щодо епізоду крадіжки майна ОСОБА_7 . прокурор вважає, що наявні підстави для зміни обвинувачення, тому заперечує щодо закриття провадження у цій частині.

Потерпілий не заперечував щодо клопотання.

Вислухавши пояснення учасників справи, суд прийшов до наступних висновків.

09.08.2024 набув сили Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів». Зокрема, указаним законом викладено нову редакцію статті 51 КУпАП, де частинами 1, 2 визначено, що дрібним викраденням чужого майна шляхом крадіжки є викрадення майна, вартість якого на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пункту 5 підрозділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації злочинів або порушень, для яких сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 ПКУ для відповідного року.

При цьому, підпунктом 169.1.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Станом на 01.01.2022 року, розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» становив 2481,00 грн.

Отже, два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в розумінні ст. 51 КУпАП станом на 01.01.2022 складає 2481,00 грн, тоді як на час інкримінованих подій у 2022 році розмір дрібної крадіжки складав 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що відповідно складало 248 грн 10 коп.

Статтею 58 Конституції України передбачено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 479-2 КПК України суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

Відповідно до п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному 29.07.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001250 ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану, а саме за ч. 4 ст. 185 КК України за подією, яка мала місце 28.07.2022 року у сумі 766 грн 67 коп., а також у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану, повторно, яка мала місце 14.08.2022 року у сумі 1183 грн 34 коп.

Аналізуючи наведені положення законів (пункти 3.1., 3.2.), слід дійти висновку, що відбулась втрата чинності закону, шляхом прийняття нового закону і відповідно визначення нових меж між адміністративним правопорушенням (дрібної крадіжки) та кримінальним правопорушенням (крадіжки). Бо наразі не є кримінально карним діянням - викрадення чужого майна, вартість якого становить до 3028 грн 00 коп., відповідно у 2022 році, ураховуючи положення ст. 5 КК України, 2481 грн 00 коп. (часткова декриміналізація).

З цих підстав, ураховуючи положення статті 5 КК України, судом має бути прийнято рішення в порядку, передбаченому п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КК України, бо вартість викраденого майна відповідно до обвинувального акту менша, ніж верхня межа для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 338 КПК України з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення прокурор має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа. Дійшовши до переконання, що обвинувачення потрібно змінити, прокурор після виконання вимог статті 341 цього Кодексу складає обвинувальний акт, в якому формулює змінене обвинувачення та викладає обґрунтування прийнятого рішення. Копії обвинувального акта надаються обвинуваченому, його захиснику, потерпілому, його представнику та законним представникам, а також представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Обвинувальний акт долучається до матеріалів кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив, що вбачає підстави для зміни обвинувачення відносно ОСОБА_6 в частині обвинувачення за ч. 4 ст. 185 КК України щодо викрадення майна потерпілої ОСОБА_7 28.07.2022 року.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що враховуючи наявність згоди обвинуваченого, клопотання захисника підлягає задоволенню, а кримінальне провадження закриттю через втрату чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння лише в частині обвинувачення за ч. 4 ст. 185 КК України за епізодом крадіжки, яка мала місце 14.08.2022 року.

Керуючись статтями 7, 100, 124 - 128, 284, 350, 369-372, 376, 395, 479-2 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання сторони захисту задовольнити частково.

Закрити провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за епізодом крадіжки, яка мала місце 14.08.2022 року на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України з підстав втрати чинності закону, яким встановлена кримінальна протиправність діяння.

Ухвала може бути оскарженою до Запорізького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги через Ленінський районний суд м. Запоріжжя.

Суддя: ОСОБА_1