У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2024 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання- ОСОБА_4

розглянувши в судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 04.10. 2024 р., якою відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність службових осіб Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

учасники судового провадження:

заявник: ОСОБА_5

представник: ОСОБА_6

встановив:

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Апелянт просить скасувати ухвалу слідчого судді. Постановити нову ухвалу, якою зобов`язати службових осіб Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області внести відомості до ЄРДР за його заявою від 30.09.2024 р. про вчинення кримінального правопорушення.

Короткий зміст судового рішення суду 1 інстанції.

Ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність службових осіб Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Узагальнені доводи апелянта.

На обґрунтування апеляційних вимог щодо скасування оскаржуваної ухвали, апелянт зазначає, що рішення слідчого судді є необґрунтованим та незаконним.

Апелянт зазначає, що службові особи Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області допустили бездіяльність, не надали апелянту ні витягу з ЄРДР, ні відмови, а слідчий суддя фактично узаконив таку бездіяльність.

На думку апелянта, слідчий суддя не перевірив належним чином доводи скаржника, ненадав належної оцінки факту бездіяльності службових осіб Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області, прийшов до безпідставного висновку про необхідність відмови у задоволенні його скарги.

Встановлені судом першої інстанції обставини.

Слідчий суддя, вивчивши скаргу, дійшов висновку, що скарга ОСОБА_5 на бездіяльність службових осіб Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області не підлягає задоволенню.

Рішення слідчий суддя обґрунтував тим, що викладені у заяві ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення доводи не вказують на вчинення кримінального правопорушення. Із заяви не вбачається конкретних відомостей або переконливих фактів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.367 КК України.

Встановлені судом апеляційної інстанції обставини.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження, апеляційний суд дійшов наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

Виходячи зі змісту ст.214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (наказ Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020р.) Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, до Реєстру вносяться відомості зокрема про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до п.5 розділу ІІІ Інструкції, - «про наявність письмових заяв про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, що надійшли до чергової частини органу поліції, та повідомлень, що надійшли усно, у яких наявні відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після реєстрації в журналі ЄО уповноважений працівник чергової частини доповідає начальникові слідчого підрозділу для внесення слідчими відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформує начальника органу поліції.

Про заяви і повідомлення, які надійшли до чергової частини органу поліції і в яких відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації в журналі ЄО доповідається уповноваженим працівником чергової частини начальникові органу поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

У разі встановлення начальником органу поліції в заяві (повідомленні) відомостей, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, він за своєю резолюцією (не пізніше однієї доби з часу реєстрації заяви в журналі ЄО) повертає її (його) до чергової частини для негайної передачі начальнику слідчого підрозділу».

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_5 30.09.2024 р. подав до МРУП ГУНП в Миколаївській області заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України. В заяві повідомлялось, що 07 квітня 2015 року Вищий господарський суд України ухвалив рішення у справі 915/718/13 та підтвердив постанову Одеського апеляційного господарського суду від 20.01.2015 року про повернення водноспортивного комплексу "Спартак" у Миколаєві, розташованого за адресою Бузький бульвар 16 у власність держави в особі Фонду державного майна України. У 2016 році Верховний Суд України залишив це рішення чинним. Спорткомплекс було повернуто у державну власність. Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14 лютого 2017 року № 97-р спорткомплекс передається зі сфери управління Фонду державного майна до сфери управління Миколаївської обласної державної адміністрації. Балансоутримувачем цього спортивного об`єкту було визначено Управління молоді та спорту Миколаївської облдержадміністрації.

У вересні 2024 року ОСОБА_5 стало відомо, що під час керівництва управлінням молоді та спорту Миколаївської облдержадміністрації ОСОБА_7 , з об`єкту викрадено двері та віконні рами, зрізано металеві сходи. Шкода державному майну завдана через невиконання або неналежне виконання своїх службових обов`язків ОСОБА_7 і такі дії ОСОБА_7 кваліфікуються, як службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання посадовцем своїх службових обов`язків внаслідок недобросовісного ставлення до них, що завдало істотної шкоди державному майну та підпадають під кваліфікацію статті 367 Кримінального кодексу України.

У зв`язку з невнесенням відомостей до ЄРДР за вказаною заявою уповноваженими особами Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області, ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність цих уповноважених осіб.

Колегія суддів вважає, що дослідивши заяву ОСОБА_5 та матеріали за його заявою, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що відсутні підстави для внесення до ЄРДР відомостей за вказаною заявою, зважаючи на наступне.

Згідно положень ст. 367 КК України службова недбалість полягає у невиконанні або неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Відповідно до змісту п.3 примітки до ст. 364 КК України істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

У диспозиціях норм, які встановлюють кримінальну відповідальність, передбачений неоподатковуваний мінімум доходів громадян, який відповідно до п.5 р. XX Податкового кодексу України встановлюється на рівні податкової соціальної пільги.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року на рівні 3028 грн., а підпунктом 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV ПКУ передбачено, що така пільга становить 50% прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня звітного податкового року. Таким чином, розмір податкової соціальної пільги з 1 січня 2024 року становить 1514 грн.

Тобто, при розрахуванні порогу притягнення до відповідальності за ч.1 ст. 367 КК України слід виходити з того, що шкода завдана кримінальним правопорушенням, передбаченим ст. 367 КК України є істотною за умови її перевищення суми в 151 400 грн.

Враховуючи, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, та враховуючи, що заява ОСОБА_5 від 30.09.2024 р. не містить достатніх відомостей, що неналежне виконання ОСОБА_7 своїх службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, завдало істотної шкоди державному майну, то відсутні підстави для задоволення його скарги поданої на бездіяльність службових осіб Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає вірним висновок слідчого судді, що викладені у заяві ОСОБА_5 від 30.09.2024 р. відомості не є достатніми для внесення їх до ЄРДР, не вказують на передбачені чинним кримінальним законодавством ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України та не підтверджені об`єктивними даними щодо цього.

Враховуючи наведене, суд вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_5 задоволенню не підлягає, а ухвала є законною, обґрунтованою й належним чином вмотивованою та підстав, передбачених кримінальним процесуальним законом, для її скасування під час апеляційного розгляду не встановлено.

Керуючись ст. ст. 376, 405, 407, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 04.10.2024 р., якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність службових осіб Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді