Справа № 452/3890/24
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна
23 жовтня 2024 року м. Самбір
Слідча суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И Л А:
У клопотанні зазначено, що 17.10.2024 року приблизно о 02 год. в приймальний покій поступив гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , не працюючий з діагнозом: відкрита черепно-мозкова травма, лінійний перелом скроневої кістки черепа зліва із переходом на основу середньої черепної ямки зліва. Лінійний потрійний із розходженням із одного центру перелом чолової кістки. Багатовогнищевий забій забій головного мозку сер. ст. травматичний субарахноїдальний крововилив сер.ст. гемоотолікворея зліва гематомедіастинум із гематотимпанумом зліва підапоневротична гематома лобної та тім`яної ділянок голови серединно. Лінійний перелом виличної дуги зліва із розходженням відламків. Алкогольне сп`яніння (вміст у видихуваному повітрі 0,9% проміле).
21 жовтня 2024 року було проведено огляд місця події палати №4 нейрохірургічного відділення КНП «Дрогобицької міської лікарні №1» Дрогобицької міської ради, що за адресою: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Шептицького, 9, де підчас огляду було вилучено матерчату кофту чорного кольору буз жодного маркування із нашаруванням речовини бурого кольору, яка належить ОСОБА_5 та матерчаті штани чорного кольору із маркування «Staff», які належать ОСОБА_5 , які запаковано в картонну коробку.
21 жовтня 2024 року постановою слідчого, вище вказаний одяг визнано речовими доказами по кримінальному провадженні.
Старший слідчий СВ Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, просив розгляд клопотання провести у його відсутності. Неприбуття слідчого не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідча суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі слідчого та без застосування технічних засобів фіксування процесу, що відповідає приписам ч. 1 ст. 172 КПК та ч. 4 ст. 107 КПК України.
Вивчивши подані докази слід дійти висновку про необхідність задоволення клопотання із наступних підстав.
Відповідно до ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
За приписами ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчою суддею встановлено, що слідчим відділенням Самбірського РВП ГУ НП у Львівській здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за
21 жовтня 2024 року було проведено огляд місця події палати №4 нейрохірургічного відділення КНП «Дрогобицької міської лікарні №1» Дрогобицької міської ради, що за адресою: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Шептицького, 9, де підчас огляду було вилучено матерчату кофту чорного кольору буз жодного маркування із нашаруванням речовини бурого кольору, яка належить ОСОБА_5 та матерчаті штани чорного кольору із маркування «Staff», які належать ОСОБА_5 , які запаковано в картонну коробку.
Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення, наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 28 жовтня 1994 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. The United Kingdom), заява
З`ясовані слідчим факти та інформація є тими фактичними обставинами, котрі здатні переконати об`єктивного спостерігача у існуванні факту порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керують транспортними засобами.
Оглянувши матеріали клопотання, враховуючи правову підставу для арешту майна; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, слідча суддя дійшла висновку, що клопотання підлягає до задоволення, шляхом накладення арешту на вказане майно, з метою збереження речових доказів.
Керуючись ст. ст. 132, 170-173 КПК України,
П О С Т А Н О В И Л А:
Клопотання старшого слідчого СВ Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на час досудового розслідування кримінального провадження
-матерчату кофту чорного кольору буз жодного маркування із нашаруванням речовини бурого кольору та матерчаті штани чорного кольору із маркування «Staff», які належать ОСОБА_5 , які запаковано в картонну коробку.
Виконання ухвали, яка виконується негайно, доручити старшому слідчому СВ Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 .
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду, в строки, передбачені ст. 395 КПК України.
Слідча суддя