У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2024 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянув в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси винесене в кримінальному провадженні № 0003715 від 06.11.2024 року, старшим слідчим слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 та погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_7 , клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Львів, українця, громадянина України, з середньою освітою, непрацюючого, розлученого, на утриманні одна неповнолітня дитина, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , невійськовозобов`язаного, інвалідом, депутатом, учасником бойових дій, ліквідатором наслідків аварії ЧАЕС не являється, раніше судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старша слідча СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , посилаючись на те, що

Досудовим розслідуванням встановлено, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003715 від 06.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_9 , 06.11.2024 близько 12 год. 01 хв., знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи біля житлового будинку АДРЕСА_2 , за раптово виниклим умислом, направленим на незаконне заволодіння транспортним засобом, підійшов до припаркованого біля вищевказаного житлового будинку автомобіля ИЖ моделі 2125 «Комбі», 1985 року випуску, зеленого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_10 , та, незаконно проник в салон вказаного автомобіля, шляхом опускання скла з водійської сторони, розмістившись на передньому сидінні водія, незаконно заволодів транспортним засобом, а саме при заведеному двигуні, увімкнув передачу перемикання швидкостей та рушив з місця. У подальшому ОСОБА_9 керуючи автомобілем ИЖ моделі 2125 «Комбі», 1985 року випуску, зеленого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , здійснив наїзд на стіну будинку та пошкодив вказаний автомобіль, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_10 матеріальної шкоди.

Таким чином ОСОБА_9 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України - у незаконному заволодінні транспортним засобом.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, 07.11.2024 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Причетність ОСОБА_9 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; протоколом допиту потерпілого, протоколом огляду місця події; протоколами допиту свідків, іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий в клопотанні посилається на те, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме вчиняти нові злочини. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Орган досудового розслідування вказує, що підозрюваний ОСОБА_9 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки останній не має постійного місця проживання у м. Черкаси, зареєстрований у м. Львів, не має власного постійного джерела доходів, відсутні міцні соціальні зв`язки. Крім того, ОСОБА_9 останній раз був засуджений 23 вересня 2024 року Шевченківським районний суд м. Львова за ч. 1 ст. 309 КК України до штрафу 17 000 грн., який на даний час не сплачений. Також на розгляді у Сихівському районному суді м. Львова перебуває обвинувальний акт за ч. 4 ст. 185 КК України, але ОСОБА_9 на виклики суду не реагує та відносно нього були винесені рішення про здійснення приводу у підготовче засідання від 09.10.2024 та 30.10.2024. Враховуючи викладене ОСОБА_9 на шлях виправлення не став та обґрунтовано підозрюється у вчиненні нового злочину, що свідчить про стійкий характер його злочинної діяльності, в зв`язку з цим підозрюваний може вчинити злочин повторно.

Тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вище значеним ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Адвокат в судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував та просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до практики ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи зібрані докази на даному етапі досудового розслідування, ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Встановлено наявність ризиків, передбачених у п.1, п.3 та п.5 ч.1 ст. 177 КПК України про те, що підозрюваний ОСОБА_9 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та схильність до вчинення злочинів.

Статтею 5 Конвенції про захист прав та основних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, Європейська Конвенція з прав людини в свою чергу передбачає можливість затримання чи взяття особи під варту у трьох випадках: 1) вчинення злочину; 2) наявність достатніх підстав вважати, що необхідно запобігти вчиненню злочину; 3) загроза втечі ймовірного злочинця, чи загроза вчинення цією особою нового злочину.

При обранні міри запобіжного заходу слідчий суддя враховує також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тому з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного ОСОБА_9 запобіганню переховування від органів досудового розслідування та/або суду, запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбачених КПК України. Крім того, слідчий суддя також враховує, що ОСОБА_9 останній раз був засуджений 23 вересня 2024 року Шевченківським районний суд м. Львова за ч. 1 ст. 309 КК України до штрафу 17 000 грн., який на даний час не сплачений. Також на розгляді у Сихівському районному суді м. Львова перебуває обвинувальний акт за ч. 4 ст. 185 КК України, але ОСОБА_9 на виклики суду не реагує та відносно нього були винесені рішення про здійснення приводу у підготовче засідання від 09.10.2024 та 30.10.2024.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статі.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи норму статті 182 КПК України, суд приходить до висновку визначити розмір застави підозрюваному в 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що передбачає п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст. ст. 131-132, 176-178, 183-184, 193 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 04 січня 2025 року, включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 06 листопада 2024 року.

Визначити ОСОБА_11 , розмір застави в 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) та у разі внесення якої, покласти зобов`язання на нього:

1) Прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) Не відлучатися за межі населеного пункту, в якому проживає;

3) Повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання на іншу адресу та засобів зв`язку.

4) Докласти зусиль до пошуку роботи.

5) Утримуватися від спілкування по даному кримінальному провадженні з потерпілим, свідками, експертами без присутності слідчого, прокурора чи адвоката.

Для утримання підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, останній підлягає направленню до Слідчого ізолятора м. Черкаси.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному ОСОБА_9 після її оголошення, слідчому для виконання та прокурору для відома.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_12

Повний текст ухвали проголошено 11 листопада 2024 року о 15.00 год.