Справа № 577/3215/24
Провадження № 1-кп/577/361/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" листопада 2024 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

особи, щодо якої надійшло клопотання

про застосування примусових заходів

медичного характеру ОСОБА_7 ,

законного представника

особи, щодо якої надійшло клопотання

про застосування примусових заходів

медичного характеру ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003659 від 20 вересня 2023 року, по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1, ч. 2 ст. 309 КК України, та клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру стосовно ОСОБА_7 , який вчинив суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

13 червня 2024 року до Конотопського міськрайонного суду Сумської області з Конотопської окружної прокуратури Сумської області надійшов обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1, ч. 2 ст. 309 КК України, та клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру стосовно ОСОБА_7 , який вчинив суспільно небезпечне діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Ухвалою суду від 13 червня 2024 року у кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.

Підготовче судове засідання було відкладено на 13 листопада 2024 року на 15 год. 00 хв.

Прокурор прохає призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Обвинувачений ОСОБА_6 вважає, що слід призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 підтримує позицію свого підзахисного.

Особа, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_7 , його законний представник ОСОБА_8 та захисник ОСОБА_5 також вважають, що слід призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Суд, вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вважає можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Крім того прокурор прохає призначити судовий розгляд на підставі клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру.

Особа, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_7 , його законний представник ОСОБА_8 та захисник ОСОБА_5 вважають, що слід призначити судовий розгляд на підставі клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_4 також вважають можливим призначити судовий розгляд на підставі клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру.

Суд, вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вважає можливим призначити судовий розгляд на підставі клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру.

Клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру відповідає вимогам ст. 291 КПК України та містить інформацію про примусовий захід медичного характеру, який пропонується застосувати, та позицію щодо можливості забезпечення участі особи під час судового проваження за станом здоров`я.

Підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні.

Під час підготовчого судового засідання обговорені питання, визначені ч. 2 ст. 315 КПК України, щодо дати та місця проведення судового розгляду, порядку, в якому необхідно проводити судовий розгляд, з`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Відповідно ст. 314-1 КПК України досудова доповідь не складається щодо особи, стосовно якої прокурором складено клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру.

Також, враховуючи те, що ОСОБА_6 обвинувачується серед іншого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а нижня межа санкції вказаної норми КК України перевищує п`ять років позбавлення волі, то досудова доповідь у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 , згідно ст. 314-1 КПК України, також не складається.

У підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду із скаргою та прохає визнати дії прокурора у вказаному кримінальному провадженні неправомірними та скасувати рішення прокурора, яким відмовлено у задоволенні клопотання захисника від 12 червня 2024 року, вчинити зазначені в клопотанні дії до початку судового розгляду кримінального провадження в частині, що стосується проведення НС(Р)Д та відкриття їх результатів, а також здійснити під час судового розгляду кримінального провадження допит вказаних у клопотанні свідків.

Вимоги своєї скарги обгрунтовує тим, що під час досудового розслідування кримінального провадження № 003659 від 20 вересня 2023 року були застосовані НС(Р)Д. Так 10 червня 2024 року стороні захисту було направлено повідомлення про закінчення досудового розслідування та повідомлено про можливість ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України. Стороні захисту було вручено повідомлення прокурора, який здійснював процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні, а саме прокурора ОСОБА_3 , в порядку ст. 253 КПК України, у якому було повідомлено про застосування НС(Р)Д, регламентованих ст. 260 КПК (аудіо- та відеоконтроль особи), ст. 263 КПК України (зняття інформації з електронних комунікаційних мереж), ст. 269 КПК України (спостереження за особою, річчю чи місцем), ст. 271 КПК України (контроль за вчиненням злочину).

Однак, за інформацією, якою володіють сторони кримінального провадження, мало місце проникнення до житла ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , з подальшим встановленням засобів аудіо- та відеофіксації інформації про події, що відбувалися в його помешканні. Проте інформація про вказані дії у повідомленні прокурора відсутня.

Крім того стороні захисту було надано постанову прокурора ОСОБА_3 , згідно з якою з матеріалів кримінального провадження видалені відомості, які не будуть розголошуватися під час судового розгляду, а саме матеріали, що містяться на: оптичному носії інформації DVD-R інв. №366т і карті пам`яті micro-SD інв. №194т, що є додатком до протоколу про результати проведення аудіо- відеоконтролю особи підг. №114 від 06 квітня 2024 року та оптичному носії інформації DVD-R інв. №279m і карті пам`яті micro-SD інв. №281т, що є додатком до протоколу про результати проведення аудіо- відеоконтролю особи підг. №1115т/61- 2024 від 06 квітня 2024 року. З вказаної постанови вбачається, що прокурором видалені електронні додатки до протоколів окремих, зазначених у постанові, НС(Р)Д та вони не відкриті стороні захисту. Вказана позиція прокурора не відповідає вимогам ст. 290, положенням глав 4 та 21 КПК України.

Також невідкритими залишилися деякі матеріали, на підставі яких був наданий судовий дозвіл на проведення окремих НС(Р)Д.

На усунення зазначених недоліків ним прокурору було подане відповідне клопотання. Проте, як вбачається із повідомлення прокурора від 13 червня 2024 року за вих № 54-842-23, у задоволенні його клопотання було відмовлено.

12 червня 2024 року обвинуваченому ОСОБА_6 вручений обвинувальний акт, а кримінальне провадження скеровано до суду. За таких обставин сторона захисту фактично позбавлена можливості оскаржити рішення прокурора на стадії досудового розслідування, тому, в порядку ст. 303 КПК України, звертається до суду із вказаною скаргою під час підготовчого судового засідання.

У підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 вимоги скарги підтримав.

Обвинувачений ОСОБА_6 також прохає задовольнити скаргу його захисника

Прокурор проти задоволення скарги заперечує, посилаючись на те, що у кримінальному провадженні засоби аудіо- та відеофіксації інформації про події, що відбувалися у помешканні ОСОБА_6 не застосовувалися, а з матеріалів кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України, були видалені матеріали, одержані під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій, аудіо-, відеоконтролю особи, до яких залучено особу, взяту під захист, відповідно до Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» шляхом зміни її анкетних даних.

Особа, щодо якої надійшло клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_7 скаргу підтримав. Його законний представник ОСОБА_8 підтримує позицію прокурора, а захисник ОСОБА_5 при вирішенні скарги покладається на розсуд суду.

Суд, вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання приходить висновку, що скарга захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, можливість оскарження яких не передбачена частиною першою цієї статті, не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 КПК України.

Виходячи зі змісту ч. 3 ст. 314, ст. 315 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти обмежене коло рішень та вирішити питання, пов`язані з призначенням кримінального провадження до судового розгляду.

Аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

У своїй скарзі захисник обвинуваченого ОСОБА_6 зазначає, що він та обвинувачений в порядку ст. 290 КПК України не були ознайомлені з доказами, що стосувалися встановлення у житлі ОСОБА_6 засобів аудіо- та відеофіксації інформації про події, які відбувалися в помешканні ОСОБА_6 , а також електронними додатками до протоколів окремих, зазначених у постанові прокурора від 10 червня 2024 року, НС(Р)Д.

Відповідно до положень ч.ч.1-3 ст.290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання. Відкриття матеріалів досудового розслідування, що містяться в інформаційно-телекомунікаційній системі досудового розслідування, здійснюється шляхом надання доступу до них або надання електронних копій таких матеріалів, засвідчених в установленому порядку надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів.

В той же час, відповідно до ч. 5 ст. 290 КПК України у документах, які надаються для ознайомлення, можуть бути видалені відомості, які не будуть розголошені під час судового розгляду. Видалення повинно бути чітко позначено. За клопотанням сторони кримінального провадження суд має право дозволити доступ до відомостей, які були видалені.

10 червня 2024 року прокурором Конотопської окружної прокуратури Сумської області ОСОБА_3 винесена постанова про видалення з документів, які надаються для ознайомлення, відомостей, зазначених на оптичному носії інформації DVD-R інв. №366т і карті пам`яті micro-SD інв. №194т, що є додатком до протоколу про результати проведення аудіо-, відеоконтролю особи підг. №114 від 06 квітня 2024 року та оптичному носії інформації DVD-R інв. №279m і карті пам`яті micro-SD інв. №281т, що є додатком до протоколу про результати проведення аудіо- відеоконтролю особи підг. №1115т/61-2024 від 06 квітня 2024 року, оскільки під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні в якості доказу використано матеріали, одержані під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій, аудіо-, відеоконтролю особи, до яких залучено особу, взяту під захист, відповідно до Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» шляхом зміни її анкетних даних.

11 червня 2024 року захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 звернувся до прокурора Конотопської окружної прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням, у якому прохав, серед іншого, надати всі матеріали, які стали підставою для проведення НС(Р)Д у кримінальному провадженні та їх результати, документи, на підставі яких було заведено оперативно-розшукову справу, а також допитати свідка.

Як вбачається з листа прокурора Конотопської окружної прокуратури Сумської області ОСОБА_3 від 13 червня 2024 року за вих. № 54-842-23, який адресований адвокату ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0003659 були відкриті матеріали кримінального провадження, на підставі яких проводилися НС(Р)Д, а саме: матеріали ОРС, протоколи допиту свідків та матеріали, які дають підстави на проведення НС(Р)Д (клопотання та доручення слідчого на проведення НС(Р)Д, постанови та клопотання прокурора про розсекречування відомостей, що становлять державну таємницю, отримані при проведенні НС(Р)Д. До матеріалів кримінального провадження не були приєднані ухвали слідчих суддів Сумського апеляційного суду № 754т від 27 лютого 2024 року та № 3854 від 14 квітня 2023 року щодо надання дозволу на проведення НС(Р)Д та оперативно-розшукових заходів. Проте прокурором до початку виконання вимог ст. 290 КПК України вжито заходів щодо розсекречування зазначених процесуальних документів. Після скасування грифу секретності з вказаних матеріальних носіїв інформації та їх повернення із Сумського апеляційного суду вони будуть відкриті сторонам кримінального згідно вимог ч. 11 ст. 290 КПК України.

Суд звертає увагу, що під час підготовчого судового засідання суд не вправі оцінювати процесуальні дії та рішення органу досудового розслідування, оскільки відповідно до ст.ст. 314 - 316 КПК України з`ясування таких обставин виходить за межі компетенції суду на стадії підготовчого провадження, такі обставини можуть бути досліджені під час судового розгляду.

Верховний Суд постанові від 05 квітня 2021 року у справі № 206/2357/16-к зазначив, що відповідно до правових висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року (справа № 751/7557/15-к) та від 16 жовтня 2019 року (справа №640/6847/15-к), у випадку невідкриття стороні захисту в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, процесуальних документів, які стали підставою для проведення НС(Р)Д суд не має права допустити відомості, що містяться в цих матеріалах кримінального провадження, в якості доказів. Сторона обвинувачення повинна вживати необхідних і достатніх заходів для розсекречення матеріалів, які стали процесуальною підставою для проведення НС(Р)Д, з метою їх надання стороні захисту, і виконувати в такий спосіб вимоги щодо відкриття матеріалів іншій стороні відповідно до статті 290 КПК України. Крім того, Велика Палата Верховного Суду констатувала, у разі, якщо відповідні процесуальні документи були отримані стороною обвинувачення після передачі обвинувального акта до суду, то вона зобов`язана здійснити їх відкриття згідно з ч. 11 ст. 290 КПК України.

Якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази (ч.ч. 11, 12 ст. 290 КПК України)

При цьому, сторона захисту не позбавлена права під час судового розгляду посилатися на встановлені нею порушення КПК України, зокрема, під час дослідження доказів у справі.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить висновку, що скарга захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 про визнання неправомірними дії прокурора та скасування рішення прокурора, яким відмовлено у задоволенні клопотання захисника від 12 червня 2024 року, зобов`язання прокурора вчинити зазначені у клопотанні дії не підлягає задоволенню.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 заявив клопотання про допит в якості свідка ОСОБА_9 .

Обвинувачений ОСОБА_6 клопотання свого захисника підтримав.

Прокурор проти задоволення вказаного клопотання не заперечує.

Інші учасники підготовчого судового засідання також не заперечують проти задоволення клопотання про допит свідка.

Суд враховує, що вимоги ст. 290 КПК України не перешкоджають стороні захисту шукати і надавати суду докази після закінчення досудового розслідування, у тому числі під час розгляду справи в суді першої інстанції. Це зокрема підтверджується положеннями п. 8 ч. 3 ст. 42 КПК України, відповідно до яких обвинувачений, тобто особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду, має право збирати і подавати докази.

Вказане положення узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 07 червня 2022 року у справі № 462/1710/16-к.

За таких обставин, клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 про допит свідка підлягає задоволенню.

Відповідно до ухвали слідчого судді Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 26 квітня 2024 року обвинуваченому ОСОБА_6 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів з визначенням застави в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн 00 коп.

Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 18 вересня 2024 року обраний ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжений до 15 листопада 2024 року до 24 год. 00 хв.

У підготовчому судовому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики, які існували на час обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, не перестали існувати.

Обвинувачений ОСОБА_6 проти продовження обраного йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечує та прохає застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 підтримує позицію свого підзахисного, та, з урахуванням стану здоров`я обвинуваченого, приймаючи наявність у нього житла, а також, що ризики, які існували на час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зменшилися, прохає застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Особа, щодо якої надійшло клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_7 та його законний представник ОСОБА_8 вважать, що стосовно ОСОБА_6 можливо застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Захисник ОСОБА_5 при вирішенні клопотання прокурора про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою покладається на розсуд суду.

Суд, вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання, приходить висновку, що клопотання прокурора про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Вирішуючи питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену у п. 79 рішення у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, згідно якої питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

Згідно правової позиції Європейського суду з прав людини, небезпека ризику переховування від суду може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю інформації про матеріальний, соціальний стан особи та інше. Так у справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування».

ОСОБА_6 , обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1, ч. 2 ст. 309 КК України.

Вказані кримінальні правопорушення є кримінальними правопорушеннями у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів та інших правопорушень проти здоров`я населення.

Вищевказані обставини свідчать про те, що особа обвинуваченого ОСОБА_6 має підвищену суспільну небезпеку для оточуючих.

Злочин, передбачений ч. 2 ст. 307 КК України, відповідно до ст. 12 КК України, належить до тяжких злочинів та за його вчинення передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна.

ОСОБА_6 раніше судимий, зокрема, вироком Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 14 листопада 2023 року він був визнаний винним у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 361 КК України, та засуджений до покарання у виді обмеження волі на строк 1 (один) рік. На підставі ст. 75 КК України ОСОБА_6 був звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 1 (один) рік.

Проте ОСОБА_6 інкримінується вчинення кримінальних правопорушень у період іспитового строку, встановленого вироком Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 14 листопада 2023 року.

Суд також враховує періодичність вчинення ОСОБА_6 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, ту обставину, що ОСОБА_6 ніде не працював, та за його поясненнями, наданими у підготовчому судовому засіданні 19 червня 2024 року, він з квітня 2023 року не отримував пенсію по інвалідності, оскільки закінчився строк, на який йому була встановлена група інвалідності.

З 2007 року ОСОБА_6 перебуває на обліку у лікаря-нарколога КНП КМР «Конотопська ЦРЛ імені академіка М. Давидова» із діагнозом «Епізодичне вживання декількох наркотичних речовин».

За місцем проживання ОСОБА_6 характеризується негативно як особа, що зловживає спиртними напоями та наркотичними засобами.

За таких обставин, суд приходить висновку, що ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, що він може переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення продовжують мати місце і на даний час, а тому обраний ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначеним розміром застави слід продовжити до двох місяців.

При цьому, суд приймає до уваги, що згідно практики Європейського суду з прав людини суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У підготовчому судовому засіданні ОСОБА_6 та його захисником не надані докази, які б свідчили про неможливість утримання ОСОБА_6 за станом здоров`я в умовах державної установи «Сумський слідчий ізолятор».

Керуючись ст. ст. 176-178, 303, 314-316, 393-395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003659 від 20 вересня 2023 року, по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1, ч. 2 ст. 309 КК України, та клопотання про застосування примусових заходів медичного стосовно ОСОБА_7 , який вчинив суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України призначити на 22 листопада 2024 року на 10 год. 00 хв. у відкритому судовому засіданні.

Про час і місце розгляду кримінального провадження повідомити прокурора.

В судове засідання викликати обвинуваченого, його захисника, особу, стосовно якої внесено клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру, його законного представника та захисника, а також свідка ОСОБА_9 .

Розгляд кримінального провадження буде здійснюватися одноособово суддею Конотопського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 .

У задоволенні скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 про визнання неправомірними дії прокурора та скасування рішення прокурора, яким відмовлено у задоволенні клопотання захисника від 12 червня 2024 року, зобов`язання прокурора вчинити зазначені у клопотанні дії, - відмовити.

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1, ч. 2 ст. 309 КК України, обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначеним розміром застави 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн 00 коп, продовжити до 10 січня 2025 року до 24 год. 00 хв.

Ухвала в частині продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена прокурором, обвинуваченою та її захисником безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії ухвали.

СуддяОСОБА_1