справа № 619/3753/24
провадження № 1-кс/619/1116/24
УХВАЛА

іменем України

06 листопада 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника заявника акціонерного товариства «УКРГАЗВИДОБУВАННЯ» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту по кримінальному провадженню № 0000028 від 05 жовтня 2023 року,

в с т а н о в и в:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання представника заявника акціонерного товариства «УКРГАЗВИДОБУВАННЯ» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту з транспортного засобу марки«КРАЗ 63221», білого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2017 року випуску, який зареєстрований за ПАТ «УКРГАЗВИДОБУВАННЯ», юридична адреса: м. Київ, Шевченківський район, вул. Кудрявська, буд. 26/28.

Заявник в своєму клопотанні зазначає, що ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 26 червня 2024 року накладено арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, на транспортний засіб марки «КРАЗ 63221», білого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2017 року випуску, технічно справний, без пошкоджень, який зареєстрований за ПАТ «УКРГАЗВИДОБУВАННЯ», юридична адреса: АДРЕСА_1 ; - ключі до транспортного засобу «КРАЗ 63221», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ; - свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «КРАЗ НОМЕР_2 », державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , серії НОМЕР_3 ; - договір обов`язкового страхування серії НОМЕР_4 , на 3 арк.; - перепустку для проїзду по території Харківської області під час комендантської години серії ХАА № 026, на 1 арк.; - свідоцтво про допущення транспортних засобів серії НОМЕР_5 , на 1 арк.; - два канцелярських файли з документацією, що стосується транспортного засобу «КРАЗ 63221».

Заявник в даному клопотанні просить слідчого суддю зняти арешт з вказаних речей та передати на відповідальне зберігання АТ «УКРГАЗВИДОБУВАННЯ».

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Положеннями ст. 131 КПК України встановлено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Тобто особа, що заявила клопотання про скасування арешту, повинна довести, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне:

- хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/;

- перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано;

- яким процесуальним документом та коли був накладений арешт;

- мотивація чому слід скасувати арешт.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 26.06.2024 року по справі про накладення арештуна тимчасове вилучене майно, або будь-яких інших доказів накладення такого арешту, а тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а також повідомити особу за клопотанням якої було накладено арешт про дату та час розгляду клопотання.

Цей недолік необхідно усунути, додати до клопотання ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 26.06.2024, засвідчену належним чином.

Зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та його розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, оскільки слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, що відпала потреба у застосуванні арешту або арешт накладено необґрунтовано.

При цьому, відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України, обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути для усунення недоліків, однак це не позбавляє особу знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 9, 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання представника заявника акціонерного товариства «УКРГАЗВИДОБУВАННЯ» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту по кримінальному провадженню № 0000028 від 05 жовтня 2023 року - повернути заявнику.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1