Провадження № 1-кс/643/1394/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.10.2024 м. Харків

22.10.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003456 від 17.10.2024 за ч. 2 ст. 345 КК України, -

встановив:

У провадженні СВ ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до ЄРДР за № 0003456 від 17.10.2024 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Під час досудового розслідування було встановлено, що 17.10.2024 до ХРУП N?2 ГУНП в Харківській області зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , умисно заподіяв тілесні ушкодження працівнику правоохоронного органу ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв?язку з виконанням ним службових обов?язків (ЖЕО 26175 від 17.10.2024).

В ході проведення огляду місця події від 18.10.2024 року в період часу з 11.15 по 11.40, у приміщенні ДУ «Інститут загальної та невідкладної хірургії ім. В.Т. Зайцева Національної академії медичних наук України» за адресою: м. Харків, в`їзд Балакірєва, буд. 1, у палаті № 310, потерпілий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав слідчому кросівки ТМ М-ТАС кольору Олива, розміру 44 см, куртку чоловічу кольору мультікам із капюшоном, штани чоловічі кольору мультікам із наколінниками.

Прокурор просить накласти арешт на кросівки ТМ М-ТАС кольору Олива, розміру 44 см, куртку чоловічу кольору мультікам із капюшоном, штани чоловічі кольору мультікам із наколінниками, оскільки вилучене майно в ході огляду місця події може бути використано як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а в подальшому буде використаний у кримінальному проваджені в якості речового доказу, повернення якого на теперішній час може привести до втрати речового доказу, з метою забезпечення збереження речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування.

Прокурор в судовому засіданні заявлене клопотання підтримала.

Власник майна ОСОБА_5 проти арешту майна не заперечував та просив розглядати клопотання за його відсутності, у зв`язку із перебування на стаціонарному лікуванні, про що подав відповідну заяву.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено під час огляду місця події 18.10.2024 в період часу з 11:15 по 11:40, у приміщенні ДУ «Інститут загальної та невідкладної хірургії ім. В.Т. Зайцева Національної академії медичних наук України» за адресою: м. Харків, в`їзд Балакірєва, буд. 1, у палаті № 310, у потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме:кросівки ТМ М-ТАС кольору Олива, розміру 44 см, куртка чоловіча кольору мультікам із капюшоном, штани чоловічі кольору мультікам із наколінниками, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном, з метою забезпечення належного зберігання вилученого майна.

Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1