Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 275/368/19
Провадження № 1-кп/935/220/24
У Х В А Л А

29 жовтня 2024 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілого ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду у режимі відеоконференції в м. Коростишів Житомирської області, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000231 від 10.08.2018 стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.4 ст.191 КК України,

встановив:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000231 від 10.08.2018 стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.4 ст.191 КК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 , ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, яке аргументовано тим, що ухвалою Житомирського апеляційного суду від 31.08.2023 обвинуваченому ОСОБА_5 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 29.10.2023 з одночасним визначенням можливості внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складало 214 720 гривень, ОСОБА_7 було внесено заставу у визначеному розмірі на відповідних депозитний рахунок. Станом на день подання цього клопотання відпала необхідність у продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка наразі внесена, та існують обґрунтовані підстави для зміни цього запобіжного заходу на особисте зобов`язання з огляду на те, що ОСОБА_5 під час досудового розслідування та судового розгляду покладені на нього процесуальні обов`язки не порушував, на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою з`являвся, має міцні соціальні зв`язки, одружений, працює, на його утриманні перебуває двоє неповнолітніх, за місцем проживання та роботи характеризується позитивно, жодних повідомлень про те, що ОСОБА_5 незаконно впливав на потерпілу сторону, свідків та експерта до суду не надходило, кримінальному провадженню він не перешкоджав, всі речі та документи, які мають істотне значення для кримінального провадження під час досудового розслідування вилучені, інші кримінальні правопорушення він не вчиняв, а тому вважає, що ризики, передбачені п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімуму для працездатних осіб, на цей час перестали існувати.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу, оскільки ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу, не відпали, продовжують існувати, вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Представник потерпілого ОСОБА_4 у судовому засіданні з приводу клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу підтримав думку прокурора, вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав клопотання захисника ОСОБА_6 , вважав можливим призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні вважав можливим призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я обвинуваченого; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; майновий стан обвинуваченого тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак, вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої вірогідності їх здійснення.

Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження суд застосовує стандарт достатності підстав вважати, що обвинувачений може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, суд має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Судом встановлено, що, відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 31.08.2023, ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 29.10.2023 та визначено розмір застави 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб,

Відповідно до інформації начальника Житомирської установи виконання покарань № 8 від 05.09.2023, ОСОБА_5 звільнений за ухвалою Житомирського апеляційного суду від 31.08.2023 у зв`язку із внесенням застави у сумі 214 720 грн. 00 коп.

Тобто, відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 31.08.2023, з моменту звільнення з-під варти, у зв`язку із внесенням застави, обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Суд, вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу, враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191 КК України, які, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, особу обвинуваченого, який має стійкі соціальні зв`язки, одружений, на утриманні має двох неповнолітніх дітей, не судимий.

Вказане свідчить про те, що обвинувачений ОСОБА_5 , у разі зміни щодо нього запобіжного заходу на більш м`який, може переховуватися від суду з метою уникнення покарання за інкриміновані йому злочини, в разі доведення його вини, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто наявні ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшилися.

З огляду на вищезазначене, у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу слід відмовити.

Під час досудового розслідування та при проведенні підготовчого судового засідання від учасників кримінального провадження ініціативи про укладення угоди в порядку ст. 468-475 КПК України до суду не надходило.

Кримінальне провадження підсудне Коростишівському районному суду Житомирської області.

Підстави щодо закриття кримінального провадження, передбачені п. 4-8 ч. 1 ст. 284, ч. 2 ст. 284 КПК України.

Підстав для розгляду кримінального провадження у закритому судовому засіданні не встановлено.

У судовому засіданні прокурор просив прийняти до розгляду цивільний позов, пред`явлений прокурором Коростишівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Акціонерного товариства «Укртрансгаз» про відшкодування майнової шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

За таких обставин, згідно ст. 127, 128 КПК України, суд вважає необхідним прийняти цивільний позов прокурора Коростишівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Акціонерного товариства «Укртрансгаз» до спільного розгляду з цим кримінальним провадженням.

Керуючись ст. 177, 178, 314-316 КПК України,

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу.

У кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000231 від 10.08.2018 стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.4 ст.191 КК України, призначити судовий розгляд на 06 листопада 2024 року о 14-00 год., який здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Прийняти до спільного розгляду цивільний позов прокурора Коростишівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Акціонерного товариства «Укртрансгаз» про відшкодування майнової шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення, яких, відповідно до вимог ст. 61 КПК України, визнати цивільними позивачами, обвинуваченого ОСОБА_5 визнати цивільним відповідачем.

Запропонувати цивільному відповідачу в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії позовної заяви подати відзив на позовну заяву. Роз`яснити, що копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) його до суду.

Надати цивільним позивачам строк протягом п`яти днів із дня вручення копії відзиву на цивільний позов для подання відповіді на відзив. Роз`яснити, що копія відповіді та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) її до суду.

Роз`яснити цивільним позивачам, що згідно з ч. 3 ст. 61 КПК України вони мають права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для потерпілого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також мають право підтримувати цивільний позов або відмовитися від нього до видалення суду в нарадчу кімнату для ухвалення судового рішення.

Роз`яснити цивільному відповідачу, що, згідно з ч. 3 ст. 62 КПК України, він має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для обвинуваченого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також має право визнавати позов повністю чи частково або заперечувати проти нього.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1