Справа № 638/9190/24
Провадження № 1-кп/638/1564/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження № 0002700 від 23 квітня 2024 року стосовно

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Козача Лопань Дергачівського району Харківської області, українця, громадянина України, військовослужбовця військової служби за контрактом 4 прикордонного загону Державної прикордонної служби України, на час події кримінального правопорушення обіймав посаду інспектора прикордонної служби 2 категорії- старшого оператора групи комплексу відеоспостереження та сигналізації відділення зв`язку відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 »(тип Б), у військовому званні:» майстер-сержант», який мешкає за адресою АДРЕСА_1 , утриманців не має, раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення- злочину, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України,-

встановив:

В провадження судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_5 за цим кримінальним провадженням на стадії судового розгляду обирався у вигляді тримання під вартою. Станом на 17 квітня 2024 внесена застава. Сторона обвинувачення у підготовчому засіданні не заявляла клопотань щодо заходів забезпечення кримінального провадження.

У судовому засіданні обвинувачений отримав пам`ятку з зазначеними правами та обов`язками, клопотань від обвинуваченого з цих питань не надійшло.

Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає, у справі є всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали, а тому прокурор вважає за можливе призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачений заперечував проти призначення справи до судового розгляду.

Захисник заперечував проти призначення справи до судового розгляду. Просив повернути вказаний обвинувальний акт прокурору. Зазначив, що підставами повернення він вважає неправильно зазначену адресу, де повинен був прибувати ОСОБА_5 , вказав, що прокурор в порушення вимог ст. 291 КПК України неправильно виклав обставини справи. Письмове клопотання не подане.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до висновку, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 складений у відповідності до вимог КПК України і підстав для його повернення прокурору немає. Кримінальне провадження за вказаним обвинувальним актом підсудне Дзержинському районному суду міста Харкова у відповідності до ст. 32 КПК України.

Підстав для закриття провадження чи повернення його прокурору немає.

Судом не встановлені порушення вимог КПК України, які б перешкоджали призначенню справи до судового розгляду.

Вислухавши думки учасників судового розгляду, суд вважає, що обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні відповідає вимогам ст.291 КПК України, оскільки містить формування висунутого ОСОБА_5 обвинувачення, викладені обставини, які слідчий вважає за доцільне викласти за результатами досудового розслідування та правова кваліфікація з посиланням на положення закону України про кримінальну відповідальність. Крім того, відповідно до ч.3 ст.283 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань прокурором також внесені відомості такої процесуальної дії, як закінчення досудового розслідування. Відповідно до п.5 ч.2, ст.291 КПК України в обвинувальному акті повністю викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор та слідчий вважають встановленими, а також в обвинувальному акті наявний такий важливий елемент, як формулювання обвинувачення.

Відповідно до сталої судової практики важливим є виклад саме фактичних обставин кримінального правопорушення, бо правильне їх відображення має суттєве значення не тільки для аргументації висновків сторони обвинувачення, але і для дослідження обставин вчиненого кримінального правопорушення в суді та для реалізації права на захист. Фабула обвинувачення є фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) - це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому. Відштовхуючись від зазначеного розуміння формулювання обвинувачення, слідчий, прокурор при викладенні даного блоку інформації повинні виходити з кримінально-правової концепції розуміння складу злочину. Тобто, наведені фактичні дані у своїй сукупності повинні створювати повне уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що у свою чергу дає можливість співставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою (постанова Верховного Суду України від 24 листопада 2016 року № 5-328кс16)

Правова кваліфікація дій особи в обвинувальному акті повинна містити не тільки посилання на окрему статтю і частину цієї статті кримінального закону, а й точне формулювання у тому числі і об`єктивної сторони та кваліфікуючих ознак конкретного кримінального правопорушення, що власне, наявне у даному обвинувальному акті.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. Зокрема, дане процесуальне рішення повинно містити опис передбачених ст. 91 КПК України обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 91 КПК України до обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні належить подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, оцінка доказів надається на стадії судового розгляду.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається:

1)реєстр матеріалів досудового розслідування;

2)цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3)розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстр матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого ч. 2 ст. 297-1 цього Кодексу);

4)розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;

5)довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична ареса, розрахунковий рахунок; ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України, в підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу. Вимоги до обвинувального акту та додатків до нього встановлені ст.291 КПК України і даний перелік вимог та документів є вичерпним.

Згідно частини 4 статті 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Відповідно до вимог ч.3 ст.314 КПК України, на стадії підготовчого судового засідання суд має встановити, чи відповідає по формі обвинувальний акт вимогам ст.291 КПК України і повернення обвинувального акту може мати місце лише тоді, коли такий не відповідає вимогам ст.291 КПК України.

Отже, повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність в ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Відповідно до змісту ст.291 КПК України, обвинувальний акт є підсумковим процесуальним документом досудового слідства, за допомогою якого здійснюється функція обвинувачення, та в якому викладається його сутність і підстави, дається юридична оцінка та кваліфікація дій обвинуваченого, визначаються межі судового розгляду.

Вказаною нормою встановлено процесуальний порядок складення обвинувального акта у кримінальному провадженні та ряд відомостей, що їх має містити обвинувальний акт.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту не підлягає задоволенню.

Таким чином, є підстави для призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 до судового розгляду.

Судовий розгляд по цій справі здійснювати у відкритому судовому засіданні, оскільки підстав для здійснення судового розгляду у закритому судовому засіданні, передбачених ч.2 ст.27 КПК України, судом не встановлено.

З`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, суд встановлює, що судовий розгляд підлягає проведенню за участі прокурора, обвинуваченого, адвоката.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст.314-316,336, 369 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні провадження за обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України, на 12.30 годину на 08 жовтня 2024 року в залі суду № 6 Дзержинського районного суду міста Харкова за адресою: м. Харків, проспект Перемоги, 52-в.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту- залишити без задовлення.

Копію ухвали направити учасникам судового провадження.

Суддя: ОСОБА_6 ШТИХ