УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в місті Одесі клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000206 від 01.11.2024 за ч. 1ст.190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання 31.10.2024 до ЧЧ ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 27.10.2024 невстановлена особа шахрайським шляхом під приводом здійснення придбання мобільного телефону, перебуваючи у приміщенні магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_1 , заволоділа належним магазину «Мобайл.ком» майном, а саме мобільним телефоном марки «Самсунг», моделі А15, у корпусі темно-синього кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 . Сума майнової шкоди завданої магазину «Мобайл.ком» встановлюється.

31.10.2024 cлідчим СВ ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «NOKIA», в корпусі синього кольору, моделі «TA-1334», який упаковано у спеціальний пакет Національної поліції України №CRI1211989. Вказаний мобільний телефон, виходячи зі свідчень ОСОБА_4 залишила невідома йому особа, яка шахрайським шляхом заволоділа мобільним телефоном марки «Самсунг», моделі А15.

01.11.2024 дізнавачем СД ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області винесено постанову про визнання мобільного телефону марки «NOKIA» речовим доказом оскільки він відповідає критеріям зазначеним в ст. 98 КПК України, а саме є об`єктом кримінально протиправних дійта набуте кримінально протиправним шляхом або знаряддям скоєння кримінального правопорушення, зберігає на собі інформацію що має важливе доказове значення, містить відомості, що можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На думку прокурора вилучене 31.10.2024 під час огляду місця події майно, підлягає арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, відчудження.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання про арешт у його відсутність.

Відповідно до вимог ч.2 ст.172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, якими прокурор обґрунтовує його задоволення, оцінивши всі обставини у сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчої підлягає задоволенню в повному обсязі, з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.5 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що в цілях збереження інформації, що має важливе доказове значення, дослідження відомостей, що можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, клопотання про накладення арешту підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.93, 100, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000206 від 01.11.2024 за ч. 1ст.190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 31.10.2024 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільний телефон марки «NOKIA», в корпусі синього кольору, моделі «TA-1334».

Виконання ухвали покласти на прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1