Провадження № 1-кс/638/2848/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001131 від 22.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло назване клопотання.

Своє клопотання прокурор мотивує тим, що у провадженні відділення №1 СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001131 від 22.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено 21.08.2024 до ч/ч СПД №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення (ЄО №2801) про те що за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець Національної гвардії України ВЧ 3018 солдат ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 21.08.2024 о 15.30 годині, здійснив постріл собі в праву долоню з автомату АК-74 № НОМЕР_1 1981 р.в., який в подальшому було виявлено та вилучено в ході огляду місця події разом з магазином, 21 набоями та 1 гільзою, таким чином солдат ОСОБА_4 , ухилився від військової служби шляхом самокалічення в умовах воєнного стану.

В період часу з 18 год. 30 хв. по 19 год. 20 хв. 22.08.2024 в ході огляду місця події на території домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 виявлено та вилучено: Автомат АК-74 №976712, 1981 р.в. з магазином; 21 патрон калібру 5.45; гільза калібру 5.45.

Вилучене в ході огляду місця події майно, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову від 22.08.2024.

За твердженням прокурора вказані речі (предмети) мають доказове значення за даним кримінальним провадженням, визнані речовими доказами та зможуть сприяти розкриттю Даного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Також прокурор вважає, що на даних предметах могли зберегтися сліди вчинення кримінального правопорушення, тож вказані предмети будуть направлені до експертної установи для проведення відповідних експертиз, що має важливе значення для проведення досудового розслідування.

Прокурор в судове засідання не з`явився, просив проводити розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на наведене, слідчий суддя прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання за відсутності осіб, що не з`явились.

Відповідно до ст. 107 КПК України технічні засоби фіксування кримінального провадження не застосовувались.

Вивчивши матеріали клопотання, оцінивши надані прокурором та слідчим докази, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно, можливості володіти, користуватися, та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, тобто вищеперераховане майно є тимчасово вилученим майном.

Вилучення вказаного майна здійснювалось 19.08.2024 року на підставі ст. 237 КПК України під час проведення огляду місця події.

За ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, окрім іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу)

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Суд, дослідивши надані докази, вважає, що за сукупністю обставин, які встановлені органом досудового розслідування в межах кримінального провадження № 0001131 від 22.08.2024 та викладені в клопотанні, є достатні підстави вважати, що вилучене в ході огляду місця події 21.08.2024 майно, відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 170 КПК України, оскільки існує сукупність розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

При цьому, суд враховує, що вказане майно може бути приховано, пошкоджено, знищено, перетворено, відчужено, що в результаті може перешкодити здійсненню досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Крім того, вилучене майно відповідає вимогам ст. 98 КПК України щодо речових доказів, адже могло бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегти на собі його сліди.

Враховуючи, що вилучене майно має доказове значення по кримінальному провадженні, суд вважає, що зазначене майно цілком відповідає критеріям, зазначеним у частині 2 статті 167 КПК України, і на нього необхідно накласти арешт.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001131 від 22.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України, про арешт майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 131-132, 170-173, 309, 395 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001131 від 22.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно в ході проведення огляду місця події в період часу з 18 год. 30 хв. по 19 год. 20 хв. 21.08.2024, а саме на: Автомат АК-74 №976712, 1981 р.в. з магазином; 21 патрон калібру 5.45; гільзу калібру 5.45.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати в порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов?язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1