Справа № 953/9294/23
н/п 1-кс/953/6522/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" вересня 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчої судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судовий засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000813 від 13.03.2023, про продовження строку домашнього арешту підозрюваному:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Павлоград, Дніпропетровської області, громадянину України, з вищою освітою не одруженому, офіційно непрацевлаштованому, який на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей, осіб похилого віку не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 190 (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018), ч.4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

03 вересня 2024 року до суду надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000813 від 13.03.2023, про про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що відділом розслідування особливо важливих справ та злочинів, учинених організованими групами, злочинними організаціями СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000813 від 13.03.2023 року, за підозрою, зокрема, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018), ч. 4 ст. 190 КК України.

12.07.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова обрано ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, до 09.09.2024 включно за адресою: АДРЕСА_2 .

Сторона обвинувачення зазначає, що строк обраного запобіжного заходу ОСОБА_6 спливає 09.09.2024, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не можливо, оскільки у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне: отримати висновок судової експертизи матеріалів відео-,звукозапису за результатами проведення НСРД; отримати 5 висновків судових молекулярно-генетичних експертиз, призначених до Харківського НДЕКЦ МВС України; отримати висновок судової комп`ютерно-технічної експертизи, призначену до ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса»; вирішити питання про повідомлення про підозру по решті кримінальних правопорушень, вже внесених до ЄРДР та об`єднаних у вказаному кримінальному провадженні та інших епізодах злочинної діяльності, на причетність до вчинення яких на теперішній час органом досудового розслідування здійснюється перевірка підозрюваних; вирішити питання про остаточну кваліфікацію кримінальних правопорушень у вказаному кримінальному провадженні; встановити інших потерпілих, дані про вчинення злочину стосовно яких виявлено в ході огляду носіїв інформації, які вилучені в ході обшуків за місцями мешкання підозрюваних; закінчити процедуру розсекречування документів, що стали підставою для проведення негласних слідчих (розшукових) дій; виконати вимоги ст. 290 КПК України, надавши підозрюваним, їх захисникам, представникам потерпілого доступ до матеріалів кримінального провадження, що на теперішній час налічують понад 10 томів; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі та розшукові дії, необхідність яких може виникнути в ході досудового розслідування.

При цьому, результати проведення вказаних слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні та можуть бути використані під час судового розгляду, однак їх отримання потребує додаткового часу.

Беручи до уваги те, що строк домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_6 спливає 09 вересня 2024 року, а виконати вищевказані слідчі та процесуальні дії до закінчення терміну слідства та обраного запобіжного заходу не надається можливим, запобіжний захід щодо підозрюваного ОСОБА_6 , необхідно продовжити, оскільки наразі продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підставою продовження строку застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, сторона обвинувачення вважає, що запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, що в свою чергу надасть змогу досягнути завдань кримінального судочинства, можливо лише шляхом продовження відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Сторона обвинувачення у судовому засіданні клопотання про продовження строку дії підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підтримала. Прокурор зазначив, що зібрані на час розгляду клопотання докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018), ч.4 ст.190 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Сторона захисту проти задоволення клопотання не заперечувала частково. Під час розгляду даного клопотання просила врахувати особу підозрюваного та його процесуальну поведінку, а також те, цілодобовий арешт позбавляє підозрюваного можливості працювати. У зв"язку з чим, прохала слідчу суддю обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби.

Слідча суддя, заслухавши позицію сторін, дослідивши надані матеріали та докази у їх сукупності, прийшла до наступного висновку.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, Головним управлінням Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесене до ЄРДР 13.03.2023 за №0000813, в рамках якого подається дане клопотання.

ОСОБА_6 о 10 годині 40 хвилин 10.07.2024 у кримінальному провадженні №0000813 від 13.03.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, а також за ч.3 ст.190 КК України (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018), тобто у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство) шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб.

Ухвалою слідчої судді Київського районного суду м. Харкова від 12.07.2024 обрано підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою мешкання: АДРЕСА_2 , а саме: заборонено підозрюваному ОСОБА_6 залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора та суду, цілодобово, строком на 60 днів, а саме до 09.09.2024 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування. Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України, зобов`язано підозрюваного ОСОБА_6 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; не залишати цілодобово житло за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора чи суду; не виїжджати за межі міста Харкова та Харківської області; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками, обвинуваченими приводу обставин у даному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Постановою першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_8 від 02.09.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000813 від 13.03.2023 продовжено до трьох місяців, тобто до 10 жовтня 2024 року.

Дія запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_6 закінчується 09.09.2024, що стало підставою звернення сторони обвинувачення до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання особи під домашнім арештом.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під домашнім арештом, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під домашнім арештом; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідча суддя зазначає наступне.

За результатами розгляду даного клопотання про продовження строків застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки сторони обвинувачення про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України, та ч.3 ст.190 КК України (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018), не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів, а саме: показань свідка ОСОБА_9 ,які містяться у протоколі допиту від 16.07.2024; показань потерпілого ОСОБА_10 , які містяться у протоколі допиту від 13.03.2023; даних, які містяться у протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 13.03.2023; даних, які містяться у протоколі огляду від 23.03.2023; показань потерпілого ОСОБА_11 , які містяться у протоколі допиту від 13.03.2023; даних, які містяться у протоколах пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 13.03.2023; показань потерпілого ОСОБА_12 , які містяться у протоколі допиту від 28.03.2023; даних, які містяться у протоколі огляду від 22.03.2023; даних, які містяться у протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 28.03.2023; показань потерпілого ОСОБА_11 , які містяться у протоколі допиту від 04.04.2023; показань свідка ОСОБА_13 , які містяться у протоколі допиту від 11.04.2023; показань потерпілого ОСОБА_14 , які містяться у протоколі допиту від 04.08.2023; даних, які містяться у протоколі огляду місця події від 04.08.2023; даних, які містяться у протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 18.10.2023.

Крім того, питання наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України, та ч.3 ст.190 КК України (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018) перевірялось слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту 12 липня 2024 року.

Повідомлена ОСОБА_6 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , слідча суддя приходить до висновку, що досліджені в межах розгляду даного клопотання обставини свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що сталася події кримінальних правопорушень, які дали підстави для повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України, та ч.3 ст.190 КК України (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018).

Вказане може бути підставою для продовження строку застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

В межах розгляду даного клопотання встановлено, що на даний час у кримінальному провадженні виконаний певний обсяг слідчих дій.

Поряд з цим у клопотанні прокурора про продовження строку тримання особи під цілодобовим домашнім арештом наведено підстави, які перешкоджають закінчити досудове розслідування у межах строку досудового розслідування - необхідності виконання наступних слідчих та процесуальних дій: отримати висновок судової експертизи матеріалів відео-,звукозапису за результатами проведення НСРД; отримати 5 висновків судових молекулярно-генетичних експертиз, призначених до Харківського НДЕКЦ МВС України; отримати висновок судової комп`ютерно-технічної експертизи, призначену до ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса»; вирішити питання про повідомлення про підозру по решті кримінальних правопорушень, вже внесених до ЄРДР та об`єднаних у вказаному кримінальному провадженні та інших епізодах злочинної діяльності, на причетність до вчинення яких на теперішній час органом досудового розслідування здійснюється перевірка підозрюваних; вирішити питання про остаточну кваліфікацію кримінальних правопорушень у вказаному кримінальному провадженні; встановити інших потерпілих, дані про вчинення злочину стосовно яких виявлено в ході огляду носіїв інформації, які вилучені в ході обшуків за місцями мешкання підозрюваних; закінчити процедуру розсекречування документів, що стали підставою для проведення негласних слідчих (розшукових) дій; виконати вимоги ст. 290 КПК України, надавши підозрюваним, їх захисникам, представникам потерпілого доступ до матеріалів кримінального провадження; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі та розшукові дії, необхідність яких може виникнути в ході досудового розслідування.

Щодо продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідча суддя зазначає наступне.

Слідча суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість запобігання спробам підозрюваною переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що положення кримінального процесуального законодавства не розкриває зміст ризику втечі, передбачений ч.1 ст.177 КПК України, слідча суддя, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, при оцінці вказаного ризику враховує практику ЄСПЛ, яка розкриває зміст такого ризику.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України, ч.3 ст.190 КК України (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018), які відповідно до ст.12 КК України, є тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.

А отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідча суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочинів, в яких підозрюється ОСОБА_6 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілих та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від цих осіб та дослідження їх судом.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідча суддя зазначає, що підчас обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 слідчою суддею не встановлено існування ризиків, передбачених п.4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а отже підстави вважати, що на час розгляду даного клопотання вказаний ризик продовжує існувати, у слідчій судді відсутні.

Згідно з положеннями ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Разом з цим, пунктами 3, 4, 5, 8 ч. 1 ст. 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі Харченко проти України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів. Під час обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини. Сама по собі наявність ризиків та обґрунтованої підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення не свідчить про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування інших запобіжних заходів.

Слідча суддя враховує у сукупності наступні обставини:

- ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України, ч.3 ст.190 КК України (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018), які відповідно до ст.12 КК України, є тяжким злочином проти власності, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років;

- дані щодо особи ОСОБА_6 , який має вищу освіту, не одружений, офіційно непрацевлаштований, на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей, осіб похилого віку не має, має зареєстроване місце проживання, раніше не судимий.

Разом з цим, зазначені дані про особу підозрюваного, не зменшують існування вищезазначених ризиків, оскільки вони існували і на час вчинення дій згідно підозри, а тому вони не утворюють жодних моральних запобіжників, які унеможливлюють при обрані підозрюваним моделі поведінки, а відтак не здатні на даному етапі кримінального провадження перешкоджати вчинити йому дій, передбачені п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України.

За викладених у сукупності обставин, слідча суддя дійшла висновку, що саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в повній мірі відповідає меті його застосування, не є винятковим за своєю суворістю.

Враховуючи, що чинне законодавство надає можливість покладення додаткових обов`язків при обранні такого запобіжного заходу, як домашній арешт, слідча суддя вважає за необхідне продовжити покладені слідчим суддею на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; не залишати цілодобово житло за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора чи суду (з можливістю відвідування найближчого укриття у разі оголошення повітряної загрози); не виїжджати за межі міста Харкова та Харківської області; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками, обвинуваченими приводу обставин у даному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Разом з цим, наявність контролю з боку уповноважених осіб стане надійною запорукою щодо унеможливлення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, в тому числі на які посилався слідчий та прокурор та при виявленні обставин, які будуть свідчити про фактичну неефективність домашнього арешту прокурор разом зі слідчим не позбавлені процесуальної можливості, в будь-який момент звернутись з відповідним клопотанням до слідчого судді, щодо зміни запобіжного заходу на більш тяжкий.

З огляду на те, що стороною обвинувачення доведено неможливості застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, слідча суддя приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора, оскільки такий запобіжний захід стане надійною запорукою дотримання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, а покладення на нього додаткових обов`язків забезпечить дотримання вимог ст. 2 та ч. 2 ст. 28 КПК України, щодо проведення досудового розслідування у розумні строки.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного не більше двох місяців (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Оскільки строк досудового розслідування у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000813 від 13.03.2023 закінчується 10.10.2024, то з урахуванням положень ч. 1 ст. 219 КПК України, строк дії ухвали про тримання під домашнім арештом, а також виконання обов`язків належить визначити до 09.10.2024 включно в межах строку досудового розслідування.

Керуючись статтями 177, 178, 181, 183, 194, 372, 376 ч.2 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 ., по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000813 від 13.03.2023, про продовження строку домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, а саме заборонити підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, суду (з можливістю відвідування найближчого укриття у разі оголошення повітряної загрози), в межах строку досудового розслідування, на 36 (тридцять шість) дні до 09.10.2024 включно.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; не залишати цілодобово житло за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора чи суду (з можливістю відвідування найближчого укриття у разі оголошення повітряної загрози); не виїжджати за межі міста Харкова та Харківської області; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками, обвинуваченими приводу обставин у даному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу направити для виконання органу поліції за місцем проживання підозрюваного через прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 .

Встановити строк дії ухвали до 09.10.2024.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним ОСОБА_6 - в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідча суддя - ОСОБА_1