Справа 688/4792/24
№ 1-кс/688/2163/24
Ухвала

Іменем України

30 жовтня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника скаржника ОСОБА_4 , скаржника ОСОБА_5 , розглянувши в режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні у м. Шепетівці скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність працівників Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області та Шепетівської окружної прокуратури щодо невнесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявами від 09 вересня 2024 року та 10 вересня 2024 року,

встановив:

16 жовтня 2024 року до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області звернувся адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 зі скаргою, в порядку ст.303 КПК України, на бездіяльність працівників Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області та Шепетівської окружної прокуратури щодо невнесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявами від 09 вересня 2024 року та 10 вересня 2024 року.В обґрунтування скарги посилається на те, що працівниками поліції у встановлений строк не розглянуто його заяви про вчинення кримінального правопорушення за фактом розтрати ОСОБА_6 коштів членів Гаражного кооперативу «Автомобіліст» Блоку-М в сумі 5900 гривень, тобто не виконано приписи ч.1 ст.214 КПК України, що призвело до невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою. Вважає таку бездіяльність працівників поліції такою, що не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, тобто протиправною. Просить зобов`язати уповноважену особу Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості в ЄРДР на підставі його заяв від 09 вересня 2024 року та 10 вересня 2024 року.

Скаржник ОСОБА_5 та його представник ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали подану скаргу, просили її задовольнити, посилаючись на мотиви такої.

Прокурор Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_3 заперечив щодо задоволення скарги, посилаючись на відсутність підстав для її задоволення. Крім того, зазначив, що ОСОБА_5 вже неодноразово звертався з аналогічними скаргами до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області, рішення по яких прийнято, зокрема ухвалами від 28 травня 2024 року та 02 серпня 2024 року відмовлено в їх задоволенні.

Представник Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, будучи належним чином повідомленим про час, місце і дату розгляду скарги, в судове засідання не з`явився.

Вислухавши доводи скаржника, його представника та думку прокурора, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що в задоволенні скарги слід відмовити з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів скарги, 09 вересня 2024 року ОСОБА_5 звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення до відділу поліцейської діяльності АДРЕСА_1 . В заяві зазначив, що 28 лютого 2016 року в АДРЕСА_2 , в гаражному кооперативі «Автомобіліст» проведено засідання правління під головуванням ОСОБА_6 було прийнято рішення про збір коштів для виготовлення технічної документації Блоку-М по 100 грн членів кооперативу на загальну суму 5900 гривень, які були викрадені, що підтверджується копія талону-повідомлення єдиного обліку № 3285 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09 вересня 2024 року, а 10 вересня 2024 року ОСОБА_5 була подана заява про долучення документів до звернення від 09 вересня 2024 року, однак оскільки станом на 14 вересня 2024 року, 21 вересня 2024 року, 24 вересня 2024 року та 01 жовтня 2024 року будь якої відповіді на звернення від 09 вересня 2024 року він не отримував, то відповідно 14, 21, 24 вересня 2024 року та 01 жовтня 2024 року він звернувся, із заявами в яких наполегливо просив надати йому інформацію про результати розгляду його зверненням від 09 вересня 2024 року. 04 жовтня 2024 року ОСОБА_5 отримав поштове відправлення від відділу поліцейської діяльності №1 (м. Нетішин) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області із штрихкодом 695, що підтверджується роздруківкою із офіційного сайту ДП «Укрпошта», в якому містилися листи №4274/121/124/111-2024 від 19 вересня 2024 року на заяви від 09 вересня 2024 року та від 10 вересня 2024 року, №4331/121/124/111-2024 від 19 вересня 2024 року на заяву від 14 вересня 2024 року, №4277/121/124/111-2024 від 29 вересня 2024 року на заяву від 21 вересня 2024 року, №4332/121/124/111-2024 від 29 вересня 2024 року на заяву від 24 вересня 2024 року, №4365/121/124/111-2024 від 02 жовтня 2024 року на заяву від 01 жовтня 2024 року.

Згідно відповіді звернення ОСОБА_5 від 09 та 10 вересня 2024 року розглянуті. Відомості викладені у зверненні, зареєстровані в Інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал ЄО) відділу поліцейської діяльності № 1 ( АДРЕСА_1 ) від 09 вересня 2024 року та 10 вересня 2024 року № 3285 та № 3303. Також повідомлено, що в ході проведення перевірки не здобуто відомостей, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення через що звернення розглянуті в порядку визначеному Законом України «Про звернення громадян». Опитаний з даного приводу ОСОБА_6 повідомив, що кошти в сумі 5900 грн було витрачено на потреби кооперативу (з 2016 року піднялася ставка податку на землю, яка перебувала в оренді). Кошторису про витрачені кошти не надав. В ході проведення перевірки встановлено, що в даному випадку вбачаються ознаки цивільно-правових відносин, які вирішуються не інакше як в судовому порядку за позовом однієї зі сторін, а тому в даних матеріалах перевірки відсутні ознаки будь-якого правопорушення. Також роз`яснено право на оскарження даного рішення поліції. Однак, на думку заявника в діях ОСОБА_6 наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

Таким чином, ініціювання процедури кримінального переслідування та застосування державного механізму для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

На підставі п.2 Розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора України № 298 від 30 червня 2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Під час розгляду скарги встановлено, що 15 липня 2024 року ОСОБА_5 звертався до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою, в порядку ст.303 КПК України, на бездіяльність працівників Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 26 червня 2024 рокуза фактом надання свідком ОСОБА_6 завідомо неправдивих показань у кримінальному провадженні №0000317 від 02 листопада 2018 року (у т.ч. щодо привласнення ОСОБА_6 коштів в сумі 5900грн., які були зібрані з блоку ОСОБА_7 ).

Ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 02 серпня 2024 року, залишеною судом апеляційної інстанції без змін, скаржнику відмовлено у задоволенні скарги.

Позиція суду за результатами розгляду заяви ОСОБА_5 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР стосовно тих доводів та подій, що розглядаються у цій скарзі вже висловлена. Як вбачається із тексту заяви та попередніх судових рішень по суті мали місце одні і ті ж факти, яким судом вже надана відповідна оцінка.

Крім того, суд враховує положення Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення» та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, які мають зворотну дію у часі, і якими внесені зміни до законодавства в частині розмежування відповідальності за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати від кримінально караного діяння, відповідальність за яке передбачена відповідними статтями Кримінального кодексу України за принципом визначення граничного розміру викраденого майна у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, за вчинення якого особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності.

Враховуючи наведені норми закону, пояснення ОСОБА_5 що ним у 2016 році на потреби гаражного кооперативу «Автомобіліст» здано 200грн, і на цю суму йому завдано матеріального збитку, слід дійти висновку, що особа, яка вчинила крадіжку чи привласнення майна (коштів), може бути притягнута до кримінальної відповідальності у разі, якщо сума викраденого майна станом на момент вчинення правопорушення у 2016 році перевищує 1378грн. У даному випадку вартість викраденого (привласнення) майна сума є нижчою, що свідчить про відсутність підстав для притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомленні про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищевикладене, зокрема те, що ОСОБА_5 вже звертався з аналогічною скаргою до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області, рішення по якій прийнято, слідчий суддя прийшов до висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність працівників Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області та Шепетівської окружної прокуратури щодо невнесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявами від 09 вересня 2024 року та 10 вересня 2024 року відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 01 листопада 2024 року.

Слідчий суддя