УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання Ярмолинецького відділу Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003542 від 13.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Ярмолинецького відділу Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_3 у межах кримінального провадження № 0003542 від 13.11.2024 звернулася з клопотанням про арешт, надіслане поштовою кореспонденцією, на майно, яке вилучено 13.11.2024 в ході огляду предметів, які добровільно видав ОСОБА_4 , з метою збереження речових доказів, а саме на:

-мобільний телефон TECNO Camon 20 Pro (CK7n), вилучений та поміщений до сейф-пакета номер ICR0107825 який в подальшому запаковано,

-sim-картку мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_1 вилучену та поміщену до сейф-пакета номер ICR0107824 який після чого запаковано,

- коробку до мобільного телефону TECNO Camon 20 Pro (CK7n), в середині якої міститься зарядний пристрій до телефону та чек про придбання вищевказаного телефону, вилучений та поміщена разом зі вмістом до сейф-пакета номер RIC219831 після чого запаковано.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 12.11.2024 в період часу з 13 год. 40 хв. по 15 год 00 хв невстановлена особа перебуваючи на пасовищі для випасу домашньої худоби с. Косогірка Хмельницького р-ну, Хмельницької обл., діючи умисно, таємно, в умовах воєнного стану, шляхом відв`язання від ланцюга припону, викрала чорно-рябу корову, належну ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим завдала останньому матеріальної шкоди на суму близько 20000 гривень.

Під час досудового розслідування 13.11.2024 працівниками поліції було проведено огляд предметів, які добровільно видав ОСОБА_4 , в присутності законного представника(матері) ОСОБА_6 , а саме мобільного телефону TECNO Camon 20 Pro (CK7n) із sim-карткою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_1 , та коробки до даного мобільного телефону, в середині якого містилися зарядний пристрій до телефону та чек про придбання вищевказаного телефону. В подальшому мобільний телефон TECNO Camon 20 Pro (CK7n) був вилучений та поміщений до сейф-пакета номер ICR0107825 який в подальшому запаковано, sim-картка мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_1 була вилучена та поміщена до сейф-пакета номер ICR0107824 який після чого запаковано, коробка до мобільного телефону TECNO Camon 20 Pro (CK7n), в середині якого міститься зарядний пристрій до телефону та чек про придбання вищевказаного телефону була вилучений та поміщена разом зі вмістом до сейф-пакета номер RIC219831 після чого запаковано. Згідно з поясненнями ОСОБА_4 даний телефон він придбав за кошти, які отримав від продажу чорно-рябої корови.

У зв`язку з чим, у відповідності до вимог ст. 98 КПК України 22.10.2024 вище вказане визнано речовим доказами у даному кримінальному провадженні, оскільки дані предмети містять у своєму змісті інформацію, необхідну для встановлення об`єктивної істини, а тому використовуватиметься в якості речового доказу у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003542від 13.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Таким чином, враховуючи характер вчиненого кримінального правопорушення вилучену банківську карту можна охарактеризувати, як предмет кримінального правопорушення.

Прокурор просить накласти арешт на зазначене майно з метою забезпечення збереження його як речового доказу.

Прокурор в судове засідання не з`явилася, проте в її клопотанні міститься прохання про розгляд справи за її відсутності, просить його задовольнити.

Дослідивши клопотання та долучені до нього копії документів із кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про те, що воно підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на наведене, клопотання є обґрунтованим.

Згідно із усталеною практикою ЄСПЛ у вказаному питанні, необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе індивідуальний і надмірний тягар (рішення у справі «Брумареску, Трегубенко проти України»). Судам належить з`ясувати, чи дотримано справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу і вимогами захисту основних прав громадян (рішення у справах «Спорронг і Льонрот проти Швеції», «Іатрідіс проти Греції»).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини має існувати розумна пропорційність між заходами і метою, заради якої їх застосовано (рішення у справі «Літґоу та інші проти Сполученого Королівства»).

Справедливий баланс має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У силу ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

За положеннями ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Вилучення указаного майна свідчить про володіння ним у тому числі станом на час розслідуваних обставин кримінального правопорушення причетною до вчинення кримінального правопорушення особою.

Отже, обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

Разом із цим, слідчий суддя зазначає, що арешт майна є тимчасовим заходом. У разі встановлення обставин, за яких в подальшому застосуванні цього заходу буде відсутня потреба, він може бути скасований повністю або частково слідчим суддею, зокрема за клопотанням власника майна.

За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0003542 від 13.11.2024 з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження і користування на майно, яке вилучено 13.11.2024в ході огляду предметів, які добровільно видав ОСОБА_4 , з метою збереження речових доказів, а саме на:

-мобільний телефон TECNO Camon 20 Pro (CK7n), вилучений та поміщений до сейф-пакета номер ICR0107825 який в подальшому запаковано,

-sim-картку мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_1 вилучену та поміщену до сейф-пакета номер ICR0107824 який після чого запаковано,

коробку до мобільного телефону TECNO Camon 20 Pro (CK7n), в середині якої міститься зарядний пристрій до телефону та чек про придбання вищевказаного телефону.

Виконання ухвали покласти на слідчого ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 .

Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя