ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/1118/24
У Х В А Л А

"22" серпня 2024 р. селище Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , учасників судового провадження прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянув клопотання старшого слідчого СВ ВП №10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні №0000007, відомості про яке 06.01.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 310, ч. 1 ст. 309 КК України щодо підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , , уродженки м. Дніпропетровськ, українка, громадянки України, освіта середня, не працююча, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судиму, -

Встановив:

22.08.2024 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора Слобожанської окружної прокуратури у кримінальному провадженні 0000007 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваної ОСОБА_6 в розмірі 242 240 грн. з покладенням ряду обов`язків.

Клопотання обґрунтоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , вступивши у попередню злочинну змову з раніше знайомим ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи із спільним умислом, з метою незаконного збагачення, шляхом вчинення незаконного збуту наркотичного засобу, обіг якого обмежено - «канабісу», у невстановлені під час досудового розслідування дату і час, але не пізніше ніж 02.07.2024, у невстановленому під час досудового розслідуванні місці, умисно, незаконно придбала у невстановлений слідством спосіб невстановлену кількість наркотичного засобу, обіг якого обмежено «канабіс», але не менше 5,41г., 39,52г., 38,36г., який у подальшому почала умисно, за попередньою з мовою із ОСОБА_8 незаконно зберігати, у тому числі за місцем свого мешкання, з метою подальшого збуту.

02.07.2024 у період часу з 05:55 до 08:35 проведено обшук житла, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем мешкання ОСОБА_6 , під час проведення якого виявлено та вилучено наркотичний засіб, обіг якого обмежено - «канабіс», який знаходився у прозорому пакеті з полімерного матеріалу масою 5,41г., прозорій ємності з полімерного матеріалу масою 39,52г., ємності з полімерного матеріалу білого кольору масою 38,36г., що ОСОБА_6 умисно, незаконно, за попередньою змовою з ОСОБА_8 зберігала за місцем свого мешкання з метою подальшого збуту. Маса «канабісу» (в перерахунку на висушену речовину) становить 4,83г., 34,22г., 33,60г. відповідно.

21 серпня 2024 року ОСОБА_6 у відповідності до вимог ст.ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту наркотичного засобу за попередньою змовою групою осіб.

Посилаючись на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною умисного тяжкого злочину, за який передбачено, зокрема, відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, з конфіскацією майна встановлено наявність ризиків по справі, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому слідчий за погодженням із прокурором просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді застави.

При цьому, слідчий зазначає, що встановлені в ході досудового розслідування та викладені в клопотанні обставини вчинення кримінального правопорушення, ступінь його тяжкості, обґрунтування та ступінь вираженості наведених ризиків, дають обґрунтовані підстави вважати, що жодні інші, більш м`які, запобіжні заходи, окрім застави, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування до підозрюваної.

Водночас, на думку прокурора, розмір застави має бути визначений в максимальному розмірі передбаченому в ст. 182 КПК України, тобто в 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави в меншому розмірі не зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Також прокурор вказує про доцільність покладення на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не відлучатись із АДРЕСА_3 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання чи роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками по вказаному кримінальному провадженню, а саме: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В судовому засіданні слідчий і прокурор підтримали клопотання та просили його задовольнити.

ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечувала свою причетність до інкримінованого їй правопорушення та пояснила, що не здійснювала продаж наркотичних засобів, просить визначити заставу в мінімальному розмірі.

Адвокат ОСОБА_5 подавши письмові заперечення стверджує про недоведеність ризиків на які посилається сторона обвинувачення та просить визначити в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1 ст. 178 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 182 КПК України запобіжний захід у виді застави полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Так, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Частиною п`ятої цієї статті визначено межі розміру застави, який може бути визначений, залежно від тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 сит. 307 КК України, 21.08.2024 вручено особисто ОСОБА_6 . Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_6 має статус підозрюваної у цьому кримінальному провадженні і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Так, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах, вислухавши пояснення самої підозрюваної, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин, що підтверджується зібраними на досудовому слідстві доказами, а саме: 1) витягом з ЄРДР щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення, 2) копією протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 06.01.2024; 3) копією рапорта оперуповноваженого СКП ВП №10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_11 ; 4) копією протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 12.06.2024; 5) копією протоколу обшуку від 02.07.2024; 6) висновком експерта № СЕ-19/105-24/4763-НЗПРАП від 11.07.2024; 7) висновком експерта № СЕ-19/104-24/31676-ЛД від 20.08.2024.

Щодо наявності ризиків.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні прокурор вказує на ризики того, що підозрювана може (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, (3) незаконно впливати на свідків, (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обумовлюється можливістю притягнення підозрюваної до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для підозрюваної наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України, у якому підозрюється ОСОБА_6 є тяжким, санкція якого, передбачає покарання у виді позбавлення волі від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Підозрюваною зазначено, що на її утриманні перебуває її малолітня дитина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Щодо ризику незаконного впливу на учасників у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Як зазначено вище досудове розслідування триває, підозрювана не будучи обмеженою у вільному спілкуванні із зазначеним колом осіб підозрювана може здійснити вплив на свідків, з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється чи обвинувачується.

Слід зазначити, що ОСОБА_6 вчинила умисний тяжкий злочин, за який передбачене покарання від 6 до 10 років позбавлення волі, не має постійного місця роботи та збагачувався за рахунок продажу наркотичних засобів, отже остання може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України;

- пред`явлення їй підозри у вчиненні тяжкого злочину, у разі визнання винуватою у вчиненні якого, їй може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна;

- підозрювана раніше не судима, відомостей про застосування до неї раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення їй про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано;

- підозрювана не має міцних соціальних зв`язків; не одружена; раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась; постійного місця роботи не має;

- підозрювана має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Оцінивши вказані обставини у їх сукупності із встановленими ризиками і обставинами розслідуваного злочину та відомостями про ймовірну участь у ньому підозрюваної, слідчий суддя вважає, що такі відомості про особу підозрюваної не спростовують висновків слідчого судді про ймовірність перешкоджання кримінальному провадженню і необхідність застосування запобіжного заходу.

Щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Застава як запобіжний захід має середній рівень суворості і є адекватним забезпечувальним заходом в цьому кримінальному провадженні, оскільки з урахуванням встановлених в ухвалі ризиків та наведених індивідуальних обставин підозрюваної, такий запобіжний захід буде достатнім та необхідним стримуючим фактором від ймовірної неналежної поведінки та перешкоджання кримінальному провадженню.

Водночас, слідчий суддя вважає, що менш суворий запобіжний захід, ніж застава може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (в тому числі шляхом неналежного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і русі кримінального провадження. Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки для запобігання вказаним ризикам буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого підозрюваного та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків. Крім того, відсутні особи, які б висловили готовність надати письмове зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у виді застави буде необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної та зможе запобігти встановленим слідчим суддею ризикам і при цьому буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар для підозрюваного та інших осіб.

Щодо розміру застави та обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які необхідно покласти на підозрювану.

При вирішенні питання про розмір застави, який необхідно визначити підозрюваній, слідчий суддя має враховувати тяжкість злочину, в якому вона підозрюється, її майновий та сімейний стан, інші дані про особу підозрювану та ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Як встановлено вище, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тобто у вчиненні тяжкого злочину, а тому враховуючи положення п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо неї, за загальним правилом, має визначатися у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У своєму клопотанні слідчий просив визначити розмір застави в максимальному розмірі передбаченим статтею 182 КПК України.

Так, в своєму клопотанні слідчий вказував, що підозрювана не має міцних соціальних зв`язків; не одружена; раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась; постійного місця роботи не має. З огляду на це, сторона обвинувачення просить застосувати заставу в розмірі 242 240 грн, оскільки внесення застави в меншому розмірі не зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Зважаючи на тяжкість злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , обставини його вчинення та індивідуальні особливості підозрюваної, слідчий суддя вважає за доцільне клопотання слідчого задовольнити та визначити заставу не в максимальному розмірі, а в розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01.01.2024, оскільки саме такий розмір, на переконання слідчого судді, буде тим стимулюючим фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків і такий розмір підозрювана або інша особа (заставодавець) боятиметься втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.

Крім того, слідчий суддя вважає, що встановлений та доведений ризик переховування та імовірної втечі можливо нівелювати шляхом покладення на підозрюваного обов`язків повідомляти про зміну свого місця проживання та роботи, не відлучатись із селища Чаплинка без дозволу слідчого, прокурора або суду. Також, беручи до увагу доведеність існування ризику впливу на свідків, слідчий суддя вважає, що обов`язок утримуватися від спілкування з ними не дасть можливості втіленню такому ризику та здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Отже, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки передбачені пунктами 1-4, 8 вказаної частини відповідної статті.

Такі обов`язки за своїм характером не будуть занадто обтяжливими для підозрюваної і здатні запобігти реалізації встановлених вище слідчим суддею ризиків.

Строк дії таких обов`язків слід визначити в межах строку досудового розслідування, як встановлено в судовому засіданні, до 02.09.2024.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя доходить висновку, що подане клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 182, 186, 193-194, 197, 369, 371-372, 376 КПК України -

Постановив :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 60 (шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА в Дніпропетровській області (реквізити - одержувач: ТУ ДСАУ у Дніпропетровській області, , банк одержувача: ГУ ДКСУ в м. Києві, МФО 820172, розрахунковий рахунок UA0017442, призначення платежу: застава, як міра запобіжного заходу за (ПІП особи, за яку внесено заставу), ухвала (найменування суду, номер справи, дата ухвали), ПІП особи, яка вносила кошти).

Покласти на підозрювану ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не відлучатись із АДРЕСА_3 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання чи роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками по вказаному кримінальному провадженню, а саме: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання відмовити.

Термін дії обов`язків, покладених на підозрювану, визначити в межах строку досудового розслідування - до 02.09.2024.

Роз`яснити підозрюваній, що не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу у виді застави вона зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту застосування запобіжного заходу у виді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Роз`яснити заставодавцю (у разі внесення ним застави), що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за яке може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна. Також заставодавцю роз`яснюється, що у разі внесення ним застави, на нього покладається обов`язок забезпечити належну поведінку підозрюваної та її явку за викликом.

Роз`яснити підозрюваній та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали та покладених на підозрювану обов`язків покласти на прокурорів, що здійснюють процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000007 та слідчих, які здійснюють у ньому досудове розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 22.08.2024 о 16:00 годині.

Суддя:ОСОБА_1