Провадження №11-сс/801/771/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі :

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02 жовтня 2024 року,

якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , поданої в інтересах ОСОБА_8 , на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024.

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга адвоката ОСОБА_7 , подана в інтересах ОСОБА_8 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024.

Скарга мотивована тим, що адвокат ОСОБА_7 19.09.2024 звернувся з заявою в інтересах ОСОБА_8 до Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в порядку ст. 214 КПК України. Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, відомості по вказаній заяві не було внесено до ЄРДР.

Заявник вважає, що уповноваженими особами Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону допущено бездіяльність, а тому просить зобов`язати уповноважену особу Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону внести відомості до ЄРДР по заяві ОСОБА_7 про скоєння кримінального правопорушення від 19.09.2024.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_7 вимоги скарги підтримав у повному обсязі.

Прокурор ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення скарги та вказав, що відомості по вказаній заяві не вносились до ЄРДР, оскільки вказаний факт є предметом дослідження у кримінальному провадженні №0000357. Крім того, аналогічні заяви, щодо подій 20.04.2024 неодноразово розглядались іншими правоохоронними органами, в тому числі Вінницькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Південного регіону, крім того такі звернення були предметом розгляду Вінницького міського суду Вінницької області та Вінницького апеляційного суду, за результатами розгляду яких було відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02 жовтня 2024 року у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , поданої в інтересах ОСОБА_8 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024 відмовлено.

В обґрунтування своїх висновків слідчий суддя вказав, що заява адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024 стосується факту застосування вогнепальної зброї працівником поліції, який перевірявся та наданий час досліджується в рамках кримінального провадження за №0000357 від 20.04.2024, нових обставин заява адвоката не містить, тому суд прийшов до переконання, що така заява не потребує реєстрації нового провадження.

Також слідчий суддя звернув увагу, що нормами КПК України не передбачено повторний розгляд справи за аналогічними обставинами та подіями, за результатами якої вже винесено рішення суду про відмову у її задоволенні, яке не скасоване в апеляційному порядку.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_7 який діє в інтересах ОСОБА_8 просить ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02.10.2024 року скасувати, зобов`язати уповноважену особу уповноваженого органу, бездіяльність якої - невнесення відомостей до ЄРДР, внести відомості до ЄРДР, вручити витяг із ЄРДР ОСОБА_8 та йому на його електронну адресу, і повідомити про це його і суд першої інстанції через ЕКЕС.

В доводах апеляційної скарги посилається на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді є незаконною, невмотивованою та необґрунтованою, прийнята із істотними порушеннями вимог КПКУ. Також вказав, що рішення прийнято незаконним складом суду, сформованим в порушення правил ст.30 , п.1 ч.1 ст.35 КПКУ, а саме автоматичне визначення слідчого судді було проведено із порушенням правил черговості та істотними порушеннями КПКУ, визначеними ч.1 ст.30, п.1 ч.1 ст.35 КПКУ. Рішення розглянуто із порушенням строків, передбачених ч.2 ст.306 КПК України. В матеріалах справи в ЕКЕС відсутній технічний запис судового засідання. Також звернув увагу суду, що ні паперову, ні електронну копію ухвали йому не вручено, в ЕКЕС відсутні електронний текст ухвали, журнал і технічний запис судового засідання, тому строки оскарження не порушено.

Позиції учасників судового провадження.

В судове засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів адвокат ОСОБА_7 для підтримання апеляційної скарги поданої в інтересах ОСОБА_8 на зв`язок з Вінницьким апеляційним судом не вийшов. При цьому, в ході телефонної розмови із секретарем судових засідань повідомив, що в нього виникли труднощі з підключенням до відеоконференцзв`язку, а тому просив судовий розгляд проводити без його участі, в підтвердження чого зобов`язався надати відповідну заяву.

Прокурор ОСОБА_6 заперечив щодо задоволення апеляційної скарги адвоката, посилаючись на її безпідставність, вважаючи ухвалу слідчого судді суду першої інстанції законною та обґрунтованою.

Адвокат ОСОБА_7 у своїй апеляційній скарзі не просив суд забезпечити особисту участь ОСОБА_8 у розгляді апеляційної скарги поданої в інтересах останнього. Апеляційним судом ОСОБА_8 повідомлявся через ДУ «Вінницька установа виконання покарань №1» про розгляд апеляційної скарги його захисника.

За таких підстав прокурор не заперечував проти розгляду апеляційної скарги у відсутність ОСОБА_8 та адвоката ОСОБА_7 , а тому судовий розгляд відбувся у їхню відсутність, що не перешкоджає проведенню даного розгляду.

Клопотань про відкладення судового розгляду від учасників провадження не надходило.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, заперечення прокурора, дослідивши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що вказана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Стаття 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими підчас судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Частиною 2 ст.1 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального провадження захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Перевіряючи в апеляційному порядку ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02.10.2024, судом апеляційної інстанції встановлено, що зазначені вимоги закону судом дотримані.

Так, відповідно до ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Згідно з наданими матеріалами, адвокат ОСОБА_7 зазначає, що він звернувся із заявою в інтересах ОСОБА_8 до Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в порядку ст. 214 КПК України. Однак, всупереч положенням ст.214 КПК України, відомості по вказаній заяві не було внесено до ЄРДР.

У вказаній заяві адвокат ОСОБА_7 виклав обставини, які на його переконання свідчать про скоєння злочину, зокрема те, що «20.04.2024 близько 01:51 на дорозі між селами Флорино та Яланець Гайсинського р-ну Вінницької обл. екіпаж поліції «Бетон - 51» на службовому автомобілі «Mitsubisi Outlander» з номерним знаком на синьому фоні НОМЕР_1 у складі інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_9 та поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області рядового поліції ОСОБА_10 зупинили автомобіль «Suzuki Grand Vitara» номерний знак « НОМЕР_2 », у якому, як пізніше стало відомо, за кермом знаходився ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), військовослужбовець військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, цієї ж військової частини, що обіймав посаду телефоніста апаратної взводу зв`язку роти бойового управління. Окрім того, з ним в автомобілі знаходився його син, ОСОБА_11 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), військовослужбовець військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_3 , що обіймав посаду оперативного чергового штабу,

Під час, коли інспектор сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_9 проводив огляд багажнику автомобілю «Suzuki Grand Vitara» номерний знак « НОМЕР_2 », який йому відкрив ОСОБА_11 , поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області рядовий поліції ОСОБА_10 безпідставно відкрив прицільний вогонь на ураження по водію автомобілю ОСОБА_8 , що спокійно сидів у кабіні, і не вчиняв ніяких протиправних дій, та влучив у тіло останнього.

Тим самим, внаслідок протиправних дій ОСОБА_10 , ОСОБА_8 отримав декілька поранень.

У діях ОСОБА_10 , що вчинив усіх дій для доведення свого злочину, але однак не завершив його з причин, що не залежали від його волі, наявні ознаки злочину, передбаченого ст.115 ККУ».

Так, Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Положенням ч.1 ст.25 КПК України визначено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своє компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Системний аналіз положень статтей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора, щодо невнесення відомостей до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При розгляді судової справи за №818/1526/18 Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30.01.2019 вказала, що саме у межах процедури оскарження бездіяльності, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як було встановлено в ході судового розгляду слідчим суддею суду першої інстанції, що також знайшло своє відображення в ході апеляційного розгляду, СУ ГУНП у Вінницькій області проводилось досудове розслідування кримінального провадження №0000357 від 20.04.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України. В ході даного досудового розслідування було встановлено, що 20.04.2024 об 01.10 інспектор сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_9 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області рядовий поліції ОСОБА_12 , рухаючись на службовому автомобілі марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_1 по дорозі (Р.54) між селами Яланець та Флорино Гайсинського району Вінницької області помітили автомобіль «Suzuki Grand Vitara», темного кольору, який рухався по зустрічній смузі руху, порушуючи встановлену комендантську годину.

Поліцейські ОСОБА_12 та ОСОБА_9 перебували на службі у форменому одязі працівників поліції з табельною вогнепальною зброєю «Пістолет Макарова».

За допомогою увімкнених проблискових маячків синього та червоного кольорів вказаний автомобіль зупинено для перевірки документів. Поліцейський ОСОБА_9 підійшов до зупиненого транспортного засобу, в якому перебували військовослужбовці військової частини НОМЕР_3 капітан ОСОБА_11 , солдат ОСОБА_8 та вказав водієві ОСОБА_8 пред`явити документи на транспортний засіб. Окрім цього, поліцейський ОСОБА_9 помітив, що зупинений автомобіль має значне навантаження на вісь, а тому попросив водія відкрити багажне відділення. Однак на законну вимогу поліцейського вийшов не водій, а пасажир транспортного засобу ОСОБА_11 та відкрив багажне відділення, де знаходились підозрілі ящики та інше військове майно. Надалі, на законну вимогу поліцейського ОСОБА_9 відкрити ящики, ОСОБА_11 наніс останньому декілька ударів правою та лівою руками в область голови. У ході нанесення ударів ОСОБА_9 впав на землю та знепритомнів.

Поліцейський ОСОБА_12 , який перебував біля службового автомобіля марки «Mitsubishi Outlander», відреагувавши на дану подію, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 46 Закону України «Про Національну поліцію» застосував вогнепальну зброю для відбиття нападу на поліцейського ОСОБА_9 . Однак у відповідь, ОСОБА_8 та ОСОБА_11 відкрили вогонь з невстановленої вогнепальної зброї, заподіявши вогнепальне смертельне поранення поліцейському ОСОБА_12 . Поліцейський ОСОБА_9 госпіталізований до Бершадської окружної лікарні інтенсивного лікування з діагнозом: струс головного мозку, множинні забої голови та вогнепальне поранення лівої сідниці.

Після вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_11 та ОСОБА_8 на автомобілі «Suzuki Grand Vitara» покинули місце події у невідомому напрямку.

Таким чином ОСОБА_11 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, тобто вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Крім цього, військовослужбовці військової частини НОМЕР_3 капітан ОСОБА_11 , солдат ОСОБА_8 за невстановлених на даний час слідством обставин придбали вогнепальну зброю та перевозили її в автомобілі марки «Suzuki Grand Vitara».

22 квітня 2024 року, в межах кримінального провадження №0000357, ОСОБА_8 та ОСОБА_11 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.

12.09.2024 до Бершадського районного суду Вінницької області скеровано обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 20.04.2024 за №0000357 за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 п.п. 1,9, ч. 2 ст. 115, п. 9, ч.2 ст. 115, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263, ст. 348, ч. 4 ст. 408, ч. 4 ст. 410 КК України та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 408 КК України.

Також з поданих слідчому судді прокурором матеріалів було встановлено, що 22.05.2024 року ОСОБА_8 звертався із заявою про вчинення кримінального правопорушення до Вінницької обласної прокуратури наступного змісту: «20.04.2024 близько 01:40 працівником СРПП ВП №1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 , поблизу с Яланець Гайсинського району Вінницької області для перевірки документів був зупинений автомобіль яким я керував. В подальшому іншим працівником поліції ОСОБА_10 , безпідставно, який перевищив свою владу та службові повноваження застосував вогнепальну зброю, здійснив близько п`яти пострілів в мене, здійснив всі дії для мого вбивства, однак не довід свої дії до кінця, коли я перебував в автомобілі та не чинив жодних протиправних дій, в результаті мене було поранено та в подальшому було надано медичну допомогу». Тому просив внести відомості до ЄРДР за ч. 2 ст. 365 та за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Листом Вінницької обласної прокуратури №31-3541-24 від 27.05.2024, за підписом начальника відділу ОСОБА_13 , заявника повідомлено про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки вказаний факт підлягає перевірці в межах кримінального провадження №0000357.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 30.05.2024 адвокату ОСОБА_14 в інтересах ОСОБА_8 було відмовлено у задоволенні скарги та внесенні відомостей по заяві ОСОБА_8 від 22.05.2024 до ЄРДР. Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 11.06.2024 було перевірено законність винесення вказаної ухвали, та за результатами розгляду було залишено ухвалу суду від 30.05.2024 без змін.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, що повторне звернення зі скаргою після відмови в її задоволенні можливе, якщо скарга подана з інших підстав, які не були предметом попереднього розгляду.

Також колегія судів звертає увагу на те, що положенням ст.214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, але виходячи з положень ч.5 ст.214 КПК України, змісту таких відомостей має бути надана належна оцінка.

При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві або повідомленні, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Оскільки чинним КПК України передбачена можливість оскаржити дії, бездіяльність уповноваженої особи Вінницької обласної прокуратури, то у слідчого судді виникають повноваження щодо перевірки правильності висновку за результатами такої оцінки, що відповідає основним положенням цього Кодексу, зокрема п.18 ст.3 КПК України, відповідно до якого до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю з дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді про те, що обставини викладені в заяві від 19.09.2024 адвокатом ОСОБА_7 поданої ним в інтересах ОСОБА_8 про внесення відомостей до ЄРДР за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України стосуються тих самих подій, які відбувались 20.04.2024, за результатами яких проводилось досудове розслідування кримінального провадження №0000357, а також здійснювався контроль як судом першої, так і апеляційної інстанції.

Відповідно до наявного в матеріалах судового провадження копії висновку за результатами службового розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, що призвела до загибелі капрала поліції ОСОБА_15 та поранення (травмування) капітана поліції ОСОБА_16 від 15.05.2024, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що капрал поліції ОСОБА_17 застосував табельну вогнепальну зброю відповідно до вимог ч. 1 п. 4 ЗУ «Про Національну поліцію. Зібрані в ході службового розслідування матеріали та встановлені, в межах компетенції, дисциплінарною комісією фактичні обставини події щодо загибелі капрала поліції ОСОБА_15 та травмування капітана поліції ОСОБА_16 виключають настання вказаної події внаслідок вчинення поліцейським дисциплінарного проступку. В той же час, встановлені дисциплінарною комісією обставини події свідчать, що загибель капрала поліції ОСОБА_15 та травмування капітана поліції ОСОБА_16 відбулося під час виконання ними своїх службових обов`язків та стало наслідком вчинення протиправних дій ОСОБА_11 та ОСОБА_8 »

Вказане додатково свідчить про те, що викладені у заяві ОСОБА_7 обставини перевірялись в рамках кримінального провадження №0000357.

Також апеляційний суд звертає увагу на те, на що також було наголошено слідчим суддею, що сторона захисту не позбавлена можливості надавати свої докази та заперечення в рамках кримінального провадження №0000357 під час судового розгляду.

Таким чином в ході апеляційного розгляду знайшли своє відображення висновки слідчого судді про те, що нових обставин та доказів, які не були предметом розгляду в рамках кримінального провадження №0000357 та в подальшому судами першої та апеляційної інстанцій заява адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 від 19.09.2024, не містить.

Окрім того, нормами КПК України не передбачено винесення такого рішення як відмова у задоволенні скарги у зв`язку з повторністю звернення особи з питання, яке вже було вирішено слідчим суддею по суті. У той же час, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику ЄСПЛ як джерело права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, що передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК). Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, серед іншого диспозитивність (пункт 19 частини 1 статті 7 КПК). Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя не може розглядати питання бездіяльності, якщо воно вже було вирішене слідчим суддею у іншій справі, оскільки такий розгляд буде порушувати принцип юридичної визначеності.

Неможливість повторного розгляду справи, коли є судове рішення, що набрало законної сили і не скасоване у встановленому законом порядку, перш за все пов`язана з виключністю судового рішення.

У пунктах 10, 12 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» зазначено, що ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомленні про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає правильними висновки слідчого судді, що заява адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024 стосується факту застосування вогнепальної зброї працівником поліції, який перевірявся та наданий час досліджується Бершадським районним судом Вінницької області в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 20.04.2024 за №0000357, нових обставин вказана заява адвоката не містить, а тому не потребує реєстрації нового провадження в ЄРДР.

Окрім того, нормами КПК України не передбачено повторний розгляд справи за аналогічними обставинами та подіями, за результатами якої вже винесено рішення суду про відмову у її задоволенні, яке не було скасоване в апеляційному порядку.

Також колегія суддів суд відхиляє твердження апелянта про здійснення розгляду його скарги незаконним складом суду, оскільки, відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 20.09.2024 (а.п. 8), для розгляду вказаної скарги адвоката ОСОБА_7 від 20.09.2024 слідчого суддю обрано автоматизованою системою документообігу відповідно до положень КПК України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, та Засад використання автоматизованої системи документообігу Вінницького міського суду Вінницької області, затверджені рішенням зборів суддів Вінницького міського суду Вінницької області від 28.12.2020 року № 11/20, також під час судового розгляду скарги ОСОБА_7 , беручи особисто участь в усіх судових засіданнях, які відбулися 25.09.2024 та 02.10.2024 жодного разу не заявляв відводів слідчому судді. Отже, на думку апеляційного суду оскаржуване судове рішення від 02.10.2024 постановлено законним складом суду.

Частиною 11 ст.31 КПК України встановлено, що суддя чи склад колегії суддів для розгляду конкретного кримінального провадження визначається у порядку, передбаченому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно із ч.3 ст.35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Згідно із приписами кримінального процесуального закону, законним є склад суду, який визначений відповідно до вимог ст.31 КПК України щодо кількості суддів, з додержанням процедури визначення судді у конкретному судовому провадженні.

Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду визначається серед іншого Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (далі - Положення) та Засадами використання автоматизованої системи документообігу Вінницького міського суду Вінницької області, затверджені рішенням зборів суддів Вінницького міського суду Вінницької області від 28.12.2020 року № 11/20 (далі - Засади).

Відповідно до розділу IV Засад, автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою під час реєстрації відповідної судової справи, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженими на підставі наказу керівника апарату суду особами, відповідальними за здійснення автоматизованого розподілу судових справ (п.2). Розподіл судових справ між суддями здійснюється за правилами, встановленими Положенням та Засадами, з урахуванням визначених зборами суддів Вінницького міського суду Вінницької області, спеціалізації суддів, постійно-діючих колегій з розгляду кримінальних справ та постійно-діючих колегій з розгляду цивільних справ (п.3).

Згідно з п.65 розділу IV Положення, результатом автоматизованого розподілу (повторного розподілу) судових справ є протокол, що автоматично створюється автоматизованою системою.

Протокол містить такі відомості: дата, час початку та закінчення автоматизованого розподілу; номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, імена (найменування) учасників справи; інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, з яких судді не беруть участі) в автоматизованому розподілі; інформація про визначення судді, судді-доповідача; інформація про суддів постійної колегії суддів, до складу якої входить визначений суддя-доповідач (без урахування підстав, зазначених у пункті 58 підрозділу 1 розділу IV); підстави здійснення автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу); прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Копія такого протоколу в електронній чи паперовій формі підписується уповноваженими особами апарату суду та видається (надсилається) заінтересованій особі не пізніше наступного дня після подання до суду відповідної заяви.

Пунктом 86 розділу IV Положення визначено, що у разі задоволення відводу або самовідводу судді, судді-доповідача повторний авторозподіл судової справи здійснюється автоматизованою системою на підставі ухвали суду про відвід (самовідвід) судді, судді-доповідача.

Також апеляційний суд звертає увагу, що копії протоколів автоматизованого розподілу судових справ між суддями розміщені у відкритому доступі на інформаційному веб-порталі «Судова влада України», отже, будь-яка особа має можливість безперешкодно ознайомитись із ними, володіючи інформацією про номер судової справи (провадження).

Разом з тим, в ході апеляційного розгляду знайшли підтвердження доводи апелянта, що скаргу слідчим суддею Вінницького міського суду Вінницької області фактично було розглянуто пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.

Так, відповідно до ч.2 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Згідно з п.2 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України №814 від 20.08.2019, кожен документ реєструється в суді лише один раз: вхідні - у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, створювані - у день підписання або затвердження. У разі неможливості з об`єктивних причин (кінець робочого дня, тощо) здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду, із зазначенням причин встановлення такого терміну.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, вказану скаргу адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024 в системі «Електронний суд» сформовано 20.09.2024. Датою внесення скарги до системи авторозподілу та передачі слідчому судді є 20.09.2024. Датою розгляду скарги слідчим суддею та постановлення оскаржуваного судового рішення є 02.10.2024.

У відповідності до положенням ст.412 КПК України, істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо: 1) за наявності підстав для закриття судом провадження в кримінальній справі його не було закрито, крім випадків, коли провадження може бути закрито лише за згодою підозрюваного, обвинуваченого, який проти цього заперечував; 2) судове рішення ухвалено незаконним складом суду; 3) судове провадження здійснено за відсутності обвинуваченого, крім випадків, передбачених частиною третьою статті 323 чи статтею 381 цього Кодексу, або прокурора, крім випадків, коли його участь не є обов`язковою; 4) судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою; 5) судове провадження здійснено за відсутності потерпілого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання; 6) порушено правила підсудності; 7) у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.

На переконання апеляційного суду, у даному випадку не дотримання строку розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування не є істотним порушеннями вимог кримінального процесуального закону, а тому зазначена обставина не може бути підставою для скасування рішення слідчого судді у вказаному судовому провадженні, оскільки колегією суддів встановлено, що слідчий суддя вжив всіх необхідних дій для розгляду зазначеної скарги у строки передбачені вимогами КПК України та дотримався розумних строків розгляду даної скарги.

У відповідності до пунктів 53-56 розділу IІІ Положення Технічний запис судового засідання засобами підсистеми ЄСІТС автоматично зберігається у централізованому файловому сховищі. Підписаний протокол (журнал) судового засідання, який містить вебпосилання на технічний запис судового засідання в централізованому файловому сховищі, переноситься (передається, імпортується) до АСДС.

У випадку фіксування судового засідання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку технічний запис судового засідання та технічний носій, на якому зберігається цей запис, приєднуються до матеріалів справи (зберігаються в матеріалах справи) у вигляді протоколу (журналу) судового засідання, в якому вказано посилання на цей запис у централізованому файловому сховищі.

У цьому випадку технічним носієм інформації є частина централізованого файлового НОМЕР_4 , на якому зберігається запис судового засідання та на яке є посилання в протоколі (журналі) судового засідання.

Зберігання резервних копій протоколу та відеозапису судового засідання забезпечується засобами ЄСІТС.

За заявою, учасник справи може отримати копію технічного запису судового засідання на власний вибір шляхом:

1) отримання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку доступу до технічного запису судового засідання в Електронному кабінеті користувача;

2) отримання запису на оптичному диску у виді файлу.

В Електронному кабінеті учаснику справи автоматично надається доступ для скачування технічного запису судового засідання. При цьому до АСДС автоматично надсилаються відповідне повідомлення про видачу копії технічного запису судового засідання.

Таким чином колегія суддів вважає неспроможним доводи апеляційної скарги про відсутність в матеріалах справи технічного запису судового засідання, оскільки в ході підготовки апеляційної скарги до судового розгляду було встановлено наявність в матеріалах судового провадження Журналів судових засідань в режимі відеоконференції від 25.09.2024 №3374923 (а.п.21-23) та від 02.10.2024 №3398142 (а.п.77, 78), а також технічний носій диск, на якому збережено записи судових засідань від 25.09.2024 та 02.10.2024, який секретарем судових засідань ОСОБА_18 приєднано до матеріалів справи (конверт з носієм інформації із технічним записом судових засідань вклеєний на внутрішньому боці обкладинки в кінці справи), а в самих журналах судового засідання вказано посилання на цей запис у централізованому файловому сховищі.

Формування і оформлення судових справ здійснюється відповідно до Розділу VII Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України 20 серпня 2019 № 814 (із змінами).

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог ст.370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а наведені доводи в апеляційній скарзі викладених в ній висновків суду не спростовують.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для її скасування, судом апеляційної інстанції не встановлено.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 422 ,424, 532 КПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02 жовтня 2024 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4