Справа № 462/7133/24
провадження 1-кс/462/1969/24
У Х В А Л А

про продовження запобіжного заходу

08 листопада 2024 року слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Львові клопотання прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000882 від 11.09.2024 року про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинувченого у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

Суть клопотання, що вирішується.

06.11.2024 року (вх. № 24918) прокурор Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова із клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В обґрунтування клопотання покликаючись на те, що ОСОБА_4

11.09.2024 приблизно о 21:40 год., перебуваючи у приміщенні магазину «Король

Напоїв», що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , маючи умисел на викрадення чужого майна, ввівши в оману продавця, що мобільний телефон, який знаходився на прилавку належить йому, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, діючи протиправно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння та його суспільно-небезпечні наслідки

бажаючи їх настання, будучи достовірно обізнаним про введення на всій території України згідно Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 воєнного стану, повторно, відкрито заволодів мобільним телефоном марки Xiaomi Redmi Note 12 Pro ,imei 1: НОМЕР_1 ;

imei2: НОМЕР_2 вартістю 10 299,00 гривень, який знаходився у чохлі чорно-синього кольору вартістю 300 гривень та двома сім-картками НОМЕР_3 , НОМЕР_4 (матеріальної цінності не становлять), що являється власністю потерпілого ОСОБА_6 , та продовжуючи свою злочинну діяльність, вийшов на вулицю з викраденим майном і маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна (грабіж) поїхав на скутері. Однак, був

затриманий перехожим та потерпілим. Своїми протиправними діями ОСОБА_4

спричинив потерпілому ОСОБА_6 матерілаьну шкоду у сумі 10 599 гривні.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у відкритому

викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

11.09.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

12.09.2024 ОСОБА_4 відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 276 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Ухвалою Залізничного районного суду м .Львова від 11.09.2024 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09.11.2024 року.

12.09.2024 під час допиту в якості підозрюваного ОСОБА_4 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення повністю визнав.

Водночас, вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від 11.09.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 11.09.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 11.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 11.09.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 ; протоколом огляду місця події від 12.05.2024; протоколом огляду відеозапису від 12.09.2024; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 12.09.2024.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання лише у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років позбавлення волі.

Згідно ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У ході досудового розслідування, встановлена наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме про можливість обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено основне покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, незаконно впливати на потерпілого, свідків, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки спосіб вчинення злочину, що проявилось у відкритому викраденні чужого майна в умовах воєнного стану свідчить що підозрюваний являється особою, яка не має жодних морально етичних цінностей та схильна на досягнення своїх злочинних цілей вчиняти кримінальні правопорушення, а також обстановка, час, місце та спосіб вчинення кримінального правопорушення в громадському місці, у денну пору доби - вказують на свідоме

нехтування підозрюваним вимогами законодавства.

А також враховуючи наявність обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу, які передбачені у ст.178 КПК, а саме: наявність вагомих доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік, який не перешкоджає застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, відсутність перешкод щодо застосування до підозрюваного запобіжних заходів, у тому числі у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду, які беруть участь у справі.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, покликаючись на мотиви такого, яке просить задовольнити, застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 заперечили проти задоволення клопотання.

Дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи на яких ґрунтується клопотання, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд дійшов наступного висновку.

Встановлені судом обставини.

Клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, підозрюваний отримав у строк, передбачений ч. 2 ст. 184 КПК України.

Встановлено, що СВ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000882 від 11.09.2024 року.

12.09.2024 року ОСОБА_4 відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 276 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України за обставин того, що він 11.09.2024 року приблизно о 21 год. 40 хв. перебуваючи у приміщенні магазину «Король Напоїв», що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , маючи умисел на викрадення чужого майна, ввівши в оману продавця, що мобільний телефон, який знаходився на прилавку належить йому, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, діючи протиправно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння та його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, будучи достовірно обізнаним про введення на всій території України згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, повторно, відкрито заволодів мобільним телефоном марки Xiaomi Redmi Note 12 Pro, imei 1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 вартістю 10 299 грн 00 коп. який знаходився у чохлі чорно-синього кольору вартістю 300 грн 00 коп. та двома сім-картами НОМЕР_3 , НОМЕР_4 (матеріальної цінності не становлять), що являється власністю потерпілого ОСОБА_6 , та продовжуючи свою злочинну діяльність, вийшов на вулицю з викраденим майном і маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна (грабіж) поїхав на скутері. Однак, був затриманий перехожим та потерпілим. Своїми протиправними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду у сумі 10 599 грн 00 коп.

Застосоване судом законодавство при розгляді клопотання.

Відповідно до ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які посилається прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.

Так, слідчий суддя враховує специфіку злочину, за яким оголошено підозру, конкретні обставини, мотиви, час і місце, спосіб скоєння такого, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання лише у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років позбавлення волі, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, раніше неодноразово судимий, що характеризує його, як особу, що не має достатніх соціально-стримуючих факторів.

Висновки суду.

Таким чином, враховуючи наведене, беручи до уваги дані про особу підозрюваного, конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення, суд дійшов висновку, що можливість того, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від органів досудового розслідування, і в подальшому суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наведені обставини, реально існує.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні слідчим та прокурором.

Аналіз наведеного дає підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку суспільний інтерес в триманні підозрюваного під вартою, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості, томудля запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного, забезпечення процесуальних дій слідчого, клопотання слід задовольнити та продовжити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Щодо розміру застави, суд зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу.

Відтак, суд з урахуванням зазначеного, та виходячи із конкретних обставин кримінального провадження, а також з огляду п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, яка передбачає, що розмір застави визначається у таких межах, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вважає за необхідне визначити розмір застави для підозрюваного у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить у сумі 60 560 грн 00 коп., який повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

З огляду на викладене, керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України, суд, -

постановив:

Клопотання прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000882 від 11.09.2024 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 діб до 06.01.2025 року із визначенням розміру застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп. яку він або заставодавець мають право внести у будь-який момент на рахунок: 0757, одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України у Львівській області, банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, .

У разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі на ОСОБА_4 покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду на кожну вимогу;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками кримінального провадження;

- здати на зберігання до Головного управління ДМС у Львівській області свій паспорт для виїзду за кордон.

Якщо ОСОБА_4 в разі внесення застави, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її оголошення і закінчується 06 січня 2025 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити обвинуваченому.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Львівського апеляційного суду через Залізничний районний суд м. Львова протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: