02.04.2024 Справа № 756/4106/24
Номер справи 756/4106/24
Номер провадження 1-кс/756/850/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Одеської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, із вищою освітою, поданого в межах кримінального провадження № 0000881 від 08 червня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 146, ч.1 ст.162, ч.5 ст.190 КК України,

УСТАНОВИВ:

01 квітня 2024 року слідчий СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 поданого в межах кримінального провадження № 0000881, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 червня 2022 року.

Обґрунтовуючи вимоги заявленого клопотання, слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст. 146, ч.1 ст.162, ч.5 ст.190 КК України, у відповідності до вимог ст. 278 КПК України йому повідомлено підозру та 29 березня 2024 року повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 05 лютого 2024 року ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 04 квітня 2024 року.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 31 січня 2024 року продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, тобто до 09 травня 2024 року.

Під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, учинити інше кримінальне правопорушення, а також неможливість закінчення досудового розслідування протягом строку визначеного ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Тому, слідчий просить продовжити строк дії застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування без визначення розміру застави, тобто до 09 травня 2024 року.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав та мотивів наведених у ньому. Зауважив, що встановлені попередньо ризики не перестали існувати та не зменшилися.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, просив відмовити у його задоволенні. Посилався, що наведені слідчим в клопотанні та прокурором в засіданні ризики не є обґрунтованими, як і повідомлення про підозру. Зокрема, на його думку, відсутні докази вчинення інкримінованого злочину із застосуванням насилля, та що злочин учинено в складі організованої групи. Також просив застосувати альтернативний запобіжний захід в вигляді застави.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого. При цьому ОСОБА_5 надав показання, що він сам раніше проходив лікування в реабілітаційному центрі як наркозалежна особа. Пізніше, після одужання, погодився на пропозицію ОСОБА_7 , який є керівником реабілітаційного центру «Діва Центр». Просив визначити розмір застави, запевняв, що не має жодного наміру переховуватися.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшла наступного висновку.

Виклад обставин та правова кваліфікація

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000881 від 08 червня 2022 року за ч.3 ст. 146, ч.1 ст.162, ч.5 ст.190 КК України.

ОСОБА_5 09 листопада 2023 року затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України, того ж дня 09 листопада 2023 року повідомлено про підозру за вказаним складом злочину.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 31 січня 2024 року продовжено строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні до шести місяців, тобто до 09 травня 2024 року.

Слідчим суддею Оболонського районного суду міста Києва 11 листопада 2023 року обрано ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який неодноразово продовжувався. Востаннє, ухвалою слідчого судді сід 05 лютого 2024 року ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04 квітня 2024 року.

Обґрунтування клопотання

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушеннь, передбачених ч.3 ст. 146, ч.1 ст.162, ч.5 ст.190 КК України, про що йому повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри 29 березня 2024 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000881.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , зокрема за ч.5 ст.190 КК України, відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Підставою для продовження застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1,2,3,4,5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ( п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Мотиви й висновки суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08 червня 2022 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000881 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146, ч.1 ст.162, ч.5 ст.190 КК України.

У відповідності до положення ст. 278 КПК України ОСОБА_5 09листопада 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України, та 29 березня 2024 року зміну раніше пред`явленої підозри.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування (продовження) запобіжного заходу.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини 5 статті 190 КК України передбачає покарання понад п`ять років позбавлення волі.

Під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою встановлено, що ОСОБА_5 зареєстрований АДРЕСА_1 , але тривалий час проживав на території реабілітаційного центру «Діва Центр».

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до інкримінованих кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 146, ч.1 ст.162, ч.5 ст.190 КК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшла до висновку про наявність доказів, протоколи допиту потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколами допиту свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ; протоколом обшуку транспортного засобу Ауді 100 1992 р.н. від 09.11.2023; протокол огляду квартири : АДРЕСА_2 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення ОСОБА_5 від 08.11.2023., які свідчать про причетність ОСОБА_5 поза розумним сумнівом до інкримінованих кримінальних правопорушень.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, вчинити нове кримінальне правопорушення, здійснити вплив на потерпілих й свідків та інших підозрюваних, який перебуває під домашнім арештом, заявлені ризики заслуговують на увагу.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 не має офіційного працевлаштування, тобто стабільного доходу для існування та забезпечення власних потреб, підозрюється у вчиненні, окрім іншого й особливо тяжкого кримінального правопорушення.

Втеча підозрюваного ОСОБА_5 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_5 перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на потерпілих: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_18 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_19 , а також інших свідків, які уже допитані та на працівників медичного центру «Діва-Центр», в тому числі, чи додатково на підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_20 , шляхом вмовляння, погрози або підкупу може схиляти таких осіб до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що ОСОБА_5 офіційно не працюючий, не має засобів до існування, раніше як повідомив в судовому засіданні, перебував у наркотичній залежності. Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, здійснювати вплив на свідків, потерпілих й інших підозрюваних, а так само і вчинити інші кримінальні правопорушення.

За таких обставин, слідча суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3, 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Крім того, відповідно до положень п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України, заявлені ризики не зменшились, з часу обрання ОСОБА_5 міри запобіжного заходу та продовжують надалі існувати, а тому виправдовують подальше тримання особи під вартою.

Згідно зі ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується 04 квітня 2024 року, однак, завершити досудове розслідування до вказаного строку не надається можливим, оскільки для зібрання достатніх доказів для остаточного та беззаперечного доведення вини підозрюваних у провадженні необхідно виконати ряд слідчих (розшукових) дій та прийняти відповідні процесуальні рішення, а саме: отримати відповідь від Управління оперативно-технічних заходів Головного управління Національної поліції в м. Києві, щодо інтенсивності зв`язків між підозрюваними та встановлення місцезнаходження під час вчинення кримінальних правопорушень; додатково допитати в якості підозрюваних ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_20 , щодо обставин вчинення останніми кримінальних правопорушень; допитати в якості підозрюваних ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , яким 29.03.2024 в рамках кримінального провадження, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень; провести одночасні допити з підозрюваними особами, для встановлення всіх об`єктивних даних вчинення кримінальних правопорушень; виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України, а саме: повідомити потерпілих та сторону захисту про завершення досудового розслідування та про надання доступу до матеріалів досудового розслідування; ознайомити потерпілих та сторону захисту із матеріалами досудового розслідування.

Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

У відповідності до положень статей 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено в разі неможливості закінчення досудового розслідування у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Приймаючи рішення щодо поданого клопотання, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та в доданих матеріалах, а також з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

З урахуванням положення ч. 1 ст. 197 КПК України, яка передбачає, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, клопотання підлягає задоволенню з продовженням строку тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 38 днів до 09 травня 2024 року, включно, в межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Суд не визначає розмір застави, як клопотала сторона захисту.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, ураховуючи доведення вчинення злочину із застосуванням насилля.

Керуючись ст. 29 Конституції України, статтями 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197,199, 205, 309, 395, 532, 534 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , поданого в межах кримінального провадження № 0000881 від 08 червня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 146, ч.1 ст.162, ч.5 ст.190 КК України, задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 38 діб до 09 травня 2024 року, в межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000881 від 08 червня 2022 року.

Альтернативний запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 в вигляді застави - не визначати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та проголошено 02 квітня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1