ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/569/24 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 953/1082/24 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2024 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

представника власника майна - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу представника власника майна ТОВ «Вовчанський комбінат хлібопродуктів» адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18 квітня 2024 року,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18 квітня 2024 року у задоволенні заяви представника власника майна ТОВ «Вовчанський комбінат хлібопродуктів» адвоката ОСОБА_6 про роз`яснення судового рішення про арешт майна, в порядку статті 380 КПК України -відмовлено. Представник ТОВ «Вовчанський комбінат хлібопродуктів» адвокат ОСОБА_6 , не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвали слідчого судді від 18.04.2024, постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд заяви про роз`яснення ухвали слідчого судді про арешт майна. Свої вимоги представник мотивує тим, що виходячи з резолютивної частини ухвали слідчого судді про арешт майна, незрозумілою є форма грошових коштів, на які накладено арешт. Банк позбавлений виділити кошти, отримані від реалізації зерна, що унеможливить виконання рішення суду та може призвести до неправомірної відмови банку у проведенні платежів. Зазначення в резолютивній частині ухвали слідчого судді про накладення арешту на: «кошти, отримані від реалізації», є словесною конструкцією, що не дає реальної можливості визначити предмет арешту. Вважає, ухвалу слідчого судді незрозумілою в частині визначення банку та певного номеру рахунку підприємства, що також унеможливлює ідентифікацію певних коштів, з огляду на те, що ТОВ має кілька рахунків у різних банках. Роз`яснення рішення необхідне з метою недопущення зловживань у його трактуванні, оскільки фактично будь-які кошти, які будуть використовуватися ТОВ можуть бути визнані предметом арешту, наслідком чого може стати відмова у проведенні розрахункових операцій. З ухвали слідчого судді незрозуміло, на кого саме покладено обов`язок виконання судового рішення, на ТОВ чи на банк. Зазначає, що Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні, на яку посилається слідчий суддя, відмовляючи в роз`ясненні судового рішення, втратила чинність. Звертає увагу, що арешт на грошові кошти накладено з метою збереження речових доказів, тобто підставою для накладення арешту є необхідність збереження конкретних коштів. Відмовляючи в роз`ясненні судового рішення, слідчий суддя нівелює вказану обставину зводячи рішення до того, що арешт накладається на видаткові операції в межах суми арешту, не згадуючи про необхідність збереження речових доказів як мети арешту.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до вимог статті 380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст. Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено в апеляційному порядку особою, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасниками судового провадження. Роз`яснення судового рішення - це викладення його у більш зрозумілій формі, при цьому, суд зобов`язаний викласти більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. Механізм, визначений у статті 380 КПК України, не може використовуватися, якщо учасник процесу не згоден з мотивами судового рішення, порушує питання про внесення змін або нових даних у судове рішення.

З матеріалів судового провадження вбачається, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 13.02.2024 клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000184 від 09.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 191 КК України - задоволено, накладено арешт на грошові кошти, отримані від реалізації сільськогосподарської культури пшениці, на яку 03.03.2023 ухвалою Київського районного суду м. Харкова накладено арешт, в сумі 6 137 815, 28 грн., які зберігаються на рахунку ТОВ "Вовчанський комбінат хлібопродуктів", , шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження зазначеним майном. Відмовляючи у роз`ясненні цього судового рішення, слідчий суддя вказала, що при постановленні ухвали про арешт майна, слідчим суддею з посиланням на норми кримінального процесуального закону, чітко та зрозуміло викладені мотиви та обґрунтування прийнятого рішення, ухвала слідчого судді про арешт майна є цілком зрозумілою, однозначною і такою, що виключає її подвійне тлумачення, та підстав для її роз`яснення не встановив. Виконання даної ухвали покладено на слідчого, прокурора, про що зазначено в ухвалі. Крім того, відмовляючи в роз`ясненні судового рішення, слідчий суддя вказала, що з пояснень заявника, наданих в судовому засіданні та зазначених на обґрунтування поданої заяви вбачається, що він просить вирішити питання про зміну рішення. Суд апеляційної інстанції, перевіривши матеріали провадження, погоджується з висновком слідчого судді щодо відсутності підстав для роз`яснення судового рішення про арешт майна, виходячи з наступного. З резолютивної частини ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 13.02.2024, про роз`яснення якої порушує питання представник ТОВ «Вовчанський комбінат хлібопродуктів», вбачається, що слідчим суддею накладено арешт на грошові кошти, ідентифікуючі ознаки яких, зазначені у прохальній частині клопотання прокурора. Тобто, слідчим суддею вирішено питання про арешт грошових коштів, виходячи саме з конкретних вимог прокурора, зазначених у клопотанні про арешт майна. Роз`яснення судового рішення про арешт майна, в тому обсязі як про це просить представник ТОВ «Вовчанський комбінат хлібопродуктів», фактично потягне за собою зміну судового рішення шляхом внесення нових даних щодо конкретизації банківського рахунку підприємства чи інших відомостей, пов`язаних з ідентифікацією певної суми коштів, на яку накладено арешт. Враховуючи, що слідчий суддя, накладаючи арешт на грошові кошти, виходив саме зі змісту клопотання прокурора, який не зазначив у клопотанні конкретного банківського рахунку, на який надійшли кошти від реалізації сільськогосподарської продукції, колегія суддів не вбачає достатніх підстав для задоволення апеляційної скарги представника ТОВ «Вовчанський комбінат хлібопродуктів». Доводи апелянта про те, що слідчий суддя посилався на Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, яка втратила чинність, є слушними, однак в цілому не спростовують правильності висновку щодо відсутності підстав для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення. Крім того, в резолютивній частині ухвали слідчого судді про арешт грошових коштів, зазначено, що на прокурора у кримінальному провадженні покладається обов`язок забезпечення виконання вказаної ухвали слідчого судді. Виходячи з вимог клопотання прокурора про арешт грошових коштів, колегія суддів вважає, що в даному випадку роз`яснення судового рішення про арешт майна потягне за собою встановлення нових даних, зокрема щодо банку, банківського рахунку, які не були встановлені ані прокурором, ані слідчим суддею під час вирішення клопотання про арешт коштів.

За таких обставин, підстави для задоволення заяви представника ТОВ «Вовчанський комбінат хлібопродуктів» про роз`яснення ухвали слідчого судді були об`єктивно відсутні. З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали слідчого судді та відсутність підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги.

Керуючись статтями 380, 392, 404, 405, 407, 418, 419, 424 КПК України,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника власника майна ТОВ «Вовчанський комбінат хлібопродуктів» адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18 квітня 2024 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -

Судді: