Провадження № 1-кс/638/2306/24
УХВАЛА

Іменем України

05 липня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харків ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000570 від 29.06.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Харків ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням про накладання арешту у межах кримінального провадження № 0000570 від 29.06.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, а саме на виявлені та вилучені під час проведення слідчої дії - огляду місця події від 29.06.2024 за адресою: АДРЕСА_1 речі- предмет зовні схожий на молоток з рукояткою чорного кольору з вставками оранжевого кольору. Місцем зберігання предмету зовні схожого на молоток з рукояткою чорного кольору з вставками оранжевого кольору визначити камеру зберігання речових доказів Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області.

Своє клопотання прокурор мотивує тим, що в провадженні сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за N? 0000570 від 29.06.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.06.2024 близько 22:00, за адресою: АДРЕСА_2 , невстановлена особа, спричинила тілесні ушкодження гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1

29.06.2024 року у період часу з 00 год. 00 хв. по 00 год. 20 хв., слідчим СВ Харківського районного управління поліції N? 3 ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 в присутності понятих було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведеного огляду було виявлено предмет зовні схожий на молоток.

Опитаний за вказаним фактом гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 пояснив, що 28.06.2024 бизько 22:00, за адресою: АДРЕСА_2 , в нього виник конфлікт з його сусідом, під час якого останній наніс йому 2 удари молотком у ділянку голови.

Також за вказаним фактом було опитано гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 пояснив, що 28.06.2024 близько 22:00 він знаходився на 11 поверсі будинку N АДРЕСА_2 , де в нього виник конфлікт із його сусідом, під час якого він, побачивши у сусіда у руках ніж наніс тому два удари молотком у ділянку голови.

Прокурор у клопотанні зазначає, що на час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучені речі під час огляду місця події зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та необхідні для проведення ряду судових експертиз.

Оскільки майно, яке вилучене у ході огляду від 29.06.2024, а саме предмет зовні схожий на молоток з рукояткою чорного кольору з оранжевими вставками, в подальшому може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та може відігравати роль речових доказів у кримінальному провадженні, а саме з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, прокурорм наголошено про наявність у органу досудового розслідування необхідності у накладенні арешту на зазначене вище майно.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до матеріалів клопотання долучена заява про розгляд справи за його відсутності, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Власник майна, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на наведене, слідчий суддя прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання за відсутності слідчого та власника майна.

Відповідно до ст. 107 КПК України технічні засоби фіксування кримінального провадження не застосовувались.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, приходить до наступного.

Відповідно до положень статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до положень п.2 ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до положень ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.

Встановлено, що відповідно до витягу з ЄРДР від 01.07.2024 у провадженні СВ ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за N? 0000570 від 29.06.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Клопотання слідчого підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 29.06.2024, даними протоколу огляду місця події від 29.06.2024, постановою від 29.06.2024 про визнання речовими доказами та долучення до матеріалів кримінального провадження вилучених під час проведення слідчої дії - огляду місця події від 29.06.2024 за адресою: АДРЕСА_1 речей, а саме: - предмет зовні схожий на молоток з рукояткою чорного кольору з вставками оранжевого кольору.

У зв`язку з вище викладеним, враховуючи наявність ризиків, передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, а саме запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вищевказаного майна, з метою забезпечення вказаних об`єктів як речових доказів, враховуючи принцип розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним накласти арешт на вищевказане майно.

В той же час, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема про заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Таким чином, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та заборонити відчуження, користування та розпорядження вилученим майном будь якими особами.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131-132, 170-171 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харків ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000570 від 29.06.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України- задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: на виявлені та вилучені під час проведення слідчої дії - огляду місця події від 29.06.2024 за адресою: АДРЕСА_1 предмет, зовні схожий на молоток з рукояткою чорного кольору з вставками оранжевого кольору - шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження вилученим майном будь якими особами.

Місцем зберігання предмету зовні схожого на молоток з рукояткою чорного кольору з вставками оранжевого кольору визначити камеру зберігання речових доказів Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1