УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«04» липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві розгляд питання про виправлення описки в ухвалі суду від 28 червня 2024 року, -

встановила:

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28 червня 2024 року клопотання слідчого в особливо важливих справах СУ Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області майора юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні - прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000264, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.08.2023 року задоволено.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Після винесення Ухвали від 28 червня 2024 року судом було виявлено допущення описки у її мотивувальній частині, а саме неправильно зазначено прізвище підозрюваного щодо майна якого вирішується питання про накладення арешту. У зв`язку з чим, суд вирішив за власною ініціативою призначити судове засідання задля вирішення питання щодо необхідності виправлення описки.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, у судове засідання не прибули, що не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень відповідно до положень ч. 2 ст. 379 КПК України.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання учасників судового провадження, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось (ч.4 ст.107 КПК України).

Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Як вбачається із змісту ст. 379 КПК України, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Також, під описками слід розуміти, неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття, а саме: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Отже, виправлення допущених у вироку та ухвалі описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цих судових рішень.

У конкретному випадку суд вбачає правові підстави для внесення виправлення у ухвалу суду, оскільки вказане, на переконання суду, є опискою, яка не погіршує становище особи та не змінює судового рішення.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необхідність виправлення описки в Ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 28 червня 2024 року у мотивувальній частині.

На підставі викладеного, керуючись статтями 372, 379, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Виправити описку в ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 28 червня 2024 року у справі № 760/14825/24 (провадження № 1-кс/760/6569/24), а саме:

Абзац п`ятдесятий та п`ятдесят перший мотивувальної частини ухвали викласти у наступній редакції:

«В судове засідання слідчий з`явився, клопотання підтримав, зазначив що зазначене у клопотанні майно належить ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111- 2 КК України. Санкція ч. 1 ст.111 - 2 КК України передбачає конфіскацію майна, у зв`язку з чим просив клопотання про арешт майна задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не викликався з метою забезпечення арешту майна.»

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1