Справа №760/3955/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві

ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0003012 від 23.10.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше неодноразово судимим, востаннє вироками Солом`янського районного суду м. Києва від 23.04.2012 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185, КК України до 3 років 3 місяців позбавлення волі; Шевченківського районного суду м. Києві від 27.10.2017 за вчинення кримінального правопорушення , передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 162 КК України до обмеження волі на строк 2 роки; Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 10.03.2022 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 390 КК України до позбавлення волі на строк 1 рік 4 місяці, маючи не зняті та не погашені у встановленому порядку судимості, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та знову вчинив новий умисний злочин проти власності на території Солом`янського району м. Києва за наступних обставин.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 в Україні діє правовий режим воєнного стану з 24.02.2022 по теперішній час.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 23 години 00 хвилин, 19 жовтня 2023 року, ОСОБА_5 перебуваючи біля будинку АДРЕСА_1 побачив відчинене вікно кімнати АДРЕСА_2 , після чого у нього виник злочинний умисел направлений на особистого збагачення за рахунок повторного таємного викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, вчинене в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, вчинене в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 будучи раніше судимим за злочин проти власності, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, переслідуючи мету незаконно збагатитись за рахунок повторного викрадення чужого майна, у невстановлений досудовим розслідуванням час, підійшовши до вікна кімнати АДРЕСА_3 , пересвідчившись, що за його діями ніхто не спостерігає і вони носять таємний характер, заліз у відчинене вікно даної кімнати.

Проникнувши за вищевказаних обставин до приміщення кімнати АДРЕСА_3 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 оглянувши приміщення вищевказаної кімнати повторно таємно викрав звідти майно ОСОБА_7 , а саме: золоту каблучку обрамленою камінням фіаніт, вартістю 10 000 (десять тисяч) гривень та золоту каблучку, вартістю 10 000 (десять тисяч) гривень.

Повторно таємно викравши за вищевказаних обставин майно ОСОБА_7 , ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, завдавши ОСОБА_7 матеріальних збитків на загальну суму 20 000 гривень.

Крім того, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 19 години 16 хвилин, 16 листопада 2023 року, перебуваючи біля будинку АДРЕСА_4 у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на особистого збагачення за рахунок повторного таємного викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, вчинене в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, вчинене в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 будучи раніше судимим за злочин проти власності, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, переслідуючи мету незаконно збагатитись за рахунок повторного викрадення чужого майна, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 19 години 16 хвилин, 16 листопада 2023 року, підійшовши до вікна квартири АДРЕСА_5 .

Знаходячись біля вікна вищевказаної квартири, ОСОБА_5 пересвідчившись, що за його діями ніхто не спостерігає і вони носять таємний характер, відігнув металеві елементи решітки, після чого за допомогою фізичної сили, використовуючи невстановлений досудовим розслідуванням предмет взломав вікно до квартири АДРЕСА_5 , чим забезпечив безперешкодне проникнення до даної квартири.

Взломавши вікно до квартири АДРЕСА_5 , ОСОБА_5 продовжуючи свій злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, проник до приміщення вказаної квартири, де оглянувши її приміщення повторно таємно викрав звідти майно ОСОБА_8 , а саме: ноутбук марки «Asus X553M», ECO0CV383791516 X553MA-SX376B, згідно висновку експерта № СЕ-19/111-23/64117-ТВ від 01.12.2023 вартість становить 3816 гривень 67 копійок та ноутбук марки «Asus X55V», C8NOCXO19536336 X55UD-SX002D, згідно висновку експерта № СЕ-19/111-23/64116-ТВ від 04.12.2023 вартість становить 4022 гривень 77 копійок.

Повторно таємно викравши за вищевказаних обставин майно ОСОБА_8 , ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, завдавши ОСОБА_8 матеріальних збитків на загальну суму 7839 гривень 44 копійки.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднано з проникненням до житла та в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Києва, громадянин України, українець, не працюючий, не одружений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_6 , раніше судимий.

17.11.2023 ОСОБА_5 у відповідності до ч. 1 ст. 278 КПК України, у кримінальному провадженні №0003012 від 23.10.2023, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

09.02.2024 прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 надано доручення слідчому СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві про надання доступу до матеріалів досудового розслідування та повідомлення про закінчення досудового розслідування підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику - ОСОБА_9 .

09.02.2024 слідчим у встановленому законом порядку, повідомлено підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику - ОСОБА_9 , про завершення досудового розслідування та про можливість ознайомитись з матеріалами кримінального провадження №0003012 від 23.10.2023 в 2 томах.

ОСОБА_5 отримавши доступ до матеріалів кримінального провадження, ознайомлюватись із ними не став. У зв`язку з даної поведінкою підозрюваного, у органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 і надалі буде зволікати при ознайомленні з матеріалами, до яких йому надано доступ.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення даного клопотання, посилаючись на те, що підозрюваний не зловживає процесуальним правом на ознайомлення; строк, який просить встановити слідчий, в даному разі є недостатнім.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, вислухавши підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

У відповідності до вимог ст. 290 КПК України, після завершення досудового розслідування прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати, зокрема, стороні захисту доступ до матеріалів досудового розслідування, з забезпеченням права робити копії або відображення матеріалів.

Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.

Отже, право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальному провадженні є складовими конституційного права на захист.

Однак, здійснені стороною обвинувачення заходи щодо забезпечення виконання вимог ст. 290 КПК України ігноруються стороною захисту, що свідчить про їх умисне зволікання при ознайомленні з матеріалами.

Водночас, ознайомлення підозрюваних чи їх захисників з матеріалами досудового розслідування є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до п. 14) ч. 1 ст. 92 Конституції України визначається законами України, а також ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відтак, право на таке ознайомлення не є абсолютним, про що також зазначив Конституційний Суд України у рішенні по справі № 1-4/2012 про ознайомлення обвинуваченого і захисника з матеріалами кримінальної справи. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у ст. 2 КПК України, що з одного боку забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, потерпілого) та суспільства в цілому.

Згідно зі ст. 290 КПК України у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Конституційний Суд України вважав, що положення КПК України щодо визначення сторонам строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження узгоджуються з практикою Європейського Суду з прав людини та з підпунктом «b» пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.

Так, Європейський Суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23 квітня 1997р. у справі «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів», від 25 вересня 2008р. у справі «Полуфакін і Чернишов проти Росії»). Як зауважив Європейський Суд, підпункт «b» пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому мати час і можливості, необхідні для підготовки свого «захисту», а це означає, що така підготовка охоплює все, що є «необхідним» для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення - для цілей підготовки свого захисту - з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010р. у справі «Корнєв і Карпенко проти України»). Так, у рішенні від 18 лютого 2010р. у справі «Гаважук проти України» Європейський Суд визнав, що можливість обвинуваченого ознайомитися з матеріалами справи протягом п`яти днів є достатнім часом у цій справі в розумінні підпункту «b» пункту 3 статті 6 Конвенції.

Діючий КПК України не містить поняття «затягування процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження», зазначений інститут кримінального судочинства є оціночною категорією і в кожному разі, з огляду на вищезазначену практику Європейського Суду з прав людини, вирішується судом в залежності від конкретних обставин справи.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Критерієм для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Разом з тим, ч.5 ст. 28 КПК України визначено, що кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Оскільки після відкриття матеріалів досудового розслідування та повідомлення про це усіх учасників кримінального провадження, сторона захисту зволікає з ознайомленням з матеріалами кримінального провадження, слідчий звернувся із клопотання про встановлення процесуальних строків для ознайомлення стороні захисту з матеріалами кримінального провадження, з метою уникнення порушення їх прав, які гарантовані Конституцією України та Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки слідчим та прокурором не доведено, а матеріалами клопотання не мають підтверджень, що в діях підозрюваного ОСОБА_5 вбачається зволікання правом на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволені клопотання.

Керуючись ст. 28, ч. 10 ст. 290, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві

ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили після її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено о 13 год. 45 хв. 04.03.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1