Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/775/2024 Справа № 641/7519/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2024 року слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до Комінтернівського районного суду м. Харкова з клопотанням про скасування арешту, в якому просить скасувати арешт, накладений у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000511, а саме - транспортний засіб "ВАЗ» ", державний номерний знак НОМЕР_1 білого кольору.

В обґрунтування клопотання ОСОБА_3 зазначив, що на даний час потреба у застосуванні арешту автомобіля відпала, оскільки всі необхідні слідчі дії були проведені. Крім того, вказав, що кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000511 від 17.10.2023, закрито 26.12.2023 року..

В судове засідання заявник не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглядати клопотання про скасування арешту майна за його відсутності, клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Дізнавач СД ВП № 2 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області рядовой поліції ОСОБА_4 надав до суду заяву, в якій просив розглядати клопотання про скасування арешту майна за його відсутності, зазначив, що згідно постанови від 26.12.2023 року, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000511 від 17.10.2023, закрито.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку щодо можливості розглянути клопотання за відсутності учасників кримінального провадження.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Згідно ухвали слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 22.11.2023 року накладено арешт на вилучене майно в ході огляду місця події від 16.11.2023 а саме: легковий автомобіль ВАЗ з державним номером НОМЕР_1 білого кольору 1987 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № НОМЕР_2 , який доставлено до майданчику відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , ключів від автомобілю, які упаковано до спеціального пакету №WAR 1173700 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , яке поміщено до спеціального пакету № WAR 1173701, що вилучено у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , м.т. НОМЕР_3 .

Як вбачається з постанови про закриття кримінального провадження від 26.12.2023 р., кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000511 від 17.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ст. 290 КК України, закрито у зв`язку із відсутністю в діянні ознак складу кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 1 ст. 174 КПК України, Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013р. № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "ОСОБА_5 та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Відповідно до ч. 3 ст. 22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - власника майна, разом з тим сторона обвинувачення у випадку не згоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Таким чином, зважаючи на те, що на теперішній час кримінальне провадження, відомості про кримінальне правопорушення про яке внесені до ЄРДР за № 0000511 від 17.11.2023 року за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ст. 290 КК України, закрито та необхідність у арешті майна, встановлена ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 22.11.2023 року про накладення арешту на легковий автомобіль ВАЗ з державним номером НОМЕР_1 білого кольору 1987 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № НОМЕР_2 , який доставлено до майданчику відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , ключів від автомобілю, які упаковано до спеціального пакету №WAR 1173700 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 - відпала, у зв`язку з чим, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.174,376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 22.11.2023 року, на легковий автомобіль ВАЗ з державним номером НОМЕР_1 білого кольору 1987 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № НОМЕР_2 , який доставлено до майданчику відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , ключі від автомобілю, які упаковано до спеціального пакету №WAR 1173700 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , що вилучено у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , м.т. НОМЕР_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1