Справа № 444/1316/24
Провадження № 1-кс/444/250/2024
УХВАЛА

слідчого судді

05 квітня 2024 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Жовква клопотання представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області від 23.01.2024 року,-

В С Т А Н О В И В :

Представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, яке обґрунтовує тим, що в провадженні слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області ОСОБА_6 перебувало клопотання дізнавача СД ВП № 2 ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 погоджене прокурором Жовківської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про арешт майна, за матеріалами кримінального провадження, внесеного 17.01.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000017, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України. Ухвалою слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області від 23.01.2024 року клопотання дізнавача було задоволено та накладено арешт на тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 від 04.07.2023 року видані « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Посилається на ч. 1 ст. 167 КПК України відповідно до якої тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Разом з тим жодних доказів або обґрунтування того, що вилучені документи є з явними ознаками підробки та мають ознаки речових доказів органом досудового розслідування не подано і в клопотанні не зазначено. Дізнавач з незрозумілих підстав вирішив, що вилучені документи мають ознаки речових доказів, оскільки жодних ознак підробки в клопотанні про арешт майна прокурором не наведені. Фактично в матеріалах клопотання не міститься жодного доказу щодо того, що вилучені документи мають ознаки підробки.

Відповідно до п.3.10 Розділу ІІІ Інструкції з організації і здійснення перевірки документів громадян України, іноземців та осіб без громадянства, які перетинають державний кордон, затвердженої Наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України від 05.06.2012 №407, поглиблена перевірка документа вважається закінченою після складення спеціалістом висновку за результатами здійснення поглибленої перевірки документа за формою, наведеною у додатку 2 до цієї Інструкції. Разом з тим, висновок за результатами здійснення поглибленої перевірки вказаних вище документів в матеріалах справи відсутній.

На теперішній час вказані доводи вже не можуть слугувати підставою для відмови у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, оскільки в рамках даного кримінального провадження не здійснюються будь-які процесуальні дії.

Крім того, як вбачається з відповіді ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 підполковника ОСОБА_8 № 1596 від 13.03.2024 року, у зв`язку з проведенням правоохоронними органами слідчо-оперативних заходів наприкінці літа та на початку осені 2023 року в ІНФОРМАЦІЯ_3 та вилученням військово-облікових документів військовозобов`язаних та іншої документації, на даний час не має змоги підтвердити або спростувати факт проходження військово-лікарської комісії громадянином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , видачі ІНФОРМАЦІЯ_4 тимчасового посвідчення військовозобов`язаного та довідки військово-лікарської комісії. Вказана відповідь спростовує твердження викладені у клопотанні дізнавача щодо підтвердження підробки, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_4 не може надати відповідь з певних обставин, викладених вище.

Станом на дату подання вказаного клопотання про скасування арешту майна ані дізнавачем, ані прокурором не вживаються заходи для якнайскорішого завершення досудового розслідування. Слід зазначити, що у випадку скасування арешту майна слідчим суддею жодним чином не буде допущено порушення прав будь-яких осіб, натомість буде забезпечено відновлення порушеного права ОСОБА_4 , чим буде дотримано функцію слідчого судді у вигляді контролю за дотриманням прав та свобод людини і громадянина.

Враховуючи викладене вище, вилучені документи не мають жодних ознак підробки та не містять протиріччя між собою, а тому представник просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області від 23.01.2024 року на тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 від 04.07.2023 року видані « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 , яким подано клопотання про скасування арешту майна, а також власник майна ОСОБА_4 в судове засідання на розгляд клопотання не з`явились, хоча були повідомлені про розгляд клопотання належним чином, про причини неявки не повідомлено, інших клопотань не подано.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні щодо задоволення клопотання про скасування арешту заперечив. Зазначив, що тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідка ВЛК виданий на ім`я ОСОБА_4 є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, на які ухвалою слідчого судді накладено арешт. В ході проведення досудового розслідування дізначачем здійснено офіційний запит ІНФОРМАЦІЯ_3 , на який отримано відповідь про те, що тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідка ВЛК на ім`я ОСОБА_4 не видавалися. Після цього дізнавачу адвокатом ОСОБА_4 надано відповідь на адвокатський запит, в якій зазначено, що такі документи на ім`я ОСОБА_4 видавалися. Дізнавачем повторно здійснено запит ІНФОРМАЦІЯ_3 , на який надано відповідь, яка була надана на адвокатський запит, в якій зазначено про те, що РТЦК та СП не підтвердив видачу довідки ВЛК та тимчасового посвідчення військовозобов`язаного на ім`я ОСОБА_4 . Прокурор ствердив, що на даний час вживаються заходи щодо виклику особи ОСОБА_4 , будуть також здійснюватися інші слідчі та розшукові дії.

Розглянувши клопотання, заслухавши пояснення прокурора, оглянувши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, які надані прокурором, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді для розгляду даного клопотання визначено слідчого суддю Жовківського районного суду Львівської області ОСОБА_1 .

З витягу з ЄРДР за №0000017 від 17.01.2024 року вбачається, що відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

23.01.2024 року слідчим суддею винесено ухвалу відповідно до якої накладено арешт на довідку ВЛК №6550 від 04.07.2023 року та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 від 04.07.2023 року видані « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у кримінальному провадженні, відомості про яке зареєстровано у Єдиному реєстрі досудових розслідувань №0000017 від 17.01.2024 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, які вилучено під час проведення огляду місця події, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно зі ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який відповідно до вимог ч. 1 ст. 132 КПК України застосовується на підставі ухвали слідчого судді.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В судовому засіданні встановлено, що досудове розслідування в рамках кримінального провадження на даний час не завершено.

До клопотання про скасування арешту майна представник власника арештованого майна додає відповідь з ІНФОРМАЦІЯ_5 на адвокатський запит, в якій зазначено, що у зв`язку з проведенням правоохоронними органами слідчо-оперативних заходів наприкінці літа та на початку осені 2023 року в ІНФОРМАЦІЯ_3 та вилученням військово-облікових документів військовозобов`язаних та іншої документації, на даний час не має змоги підтвердити або спростувати факт проходження військово-лікарської комісії громадянином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , видачі ІНФОРМАЦІЯ_4 тимчасового посвідчення військовозобов`язаного та довідки військово-лікарської комісії. Представник зазначає, що вказана відповідь спростовує твердження викладені у клопотанні дізнавача щодо підтвердження підробки, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_4 не може надати відповідь з певних обставин, викладених вище.

Аналізуючи наведене вище, оглянувши матеріали кримінального провадження, надані прокурором, слідчий суддя дійшов висновку, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення здійснення кримінального провадження.

Також, слідчий суддя враховує, що накладення арешту на майно в даному кримінальному провадженні має вагоме значення, оскільки не відпала потреба у цьому арешті, так як на даний час досудове розслідування триває. Майно, на яке накладено арешт, сам по собі або в сукупності з іншими речами та документами, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, а його використання може перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини у даному кримінальному провадженні.

Збереження арешту на майно необхідне для повноти проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні не завершене, а відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту майна необхідно відмовити.

Керуючись статтями ст. ст. 174, 309, 310, 392, 393, 395, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області від 23.01.2024 року у кримінальному провадженні №0000017 від 17.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України - відмовити.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1