УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника потерпілого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , внесене у кримінальному провадженні №0000769 від 04.03.2023 за ч. 2 ст. 190 КК України, про тимчасовий доступ до речей та документів, які знаходяться у володінні ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 »,

В С Т А Н О В И В:

Представник потерпілого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з клопотанням у кримінальному провадженні за №0000769 від 04.03.2023, та просив надати слідчому Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 тимчасовий доступ до речей та документів, які знаходяться у володінні ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000769 від 04.03.2023 за ч. 2 ст. 190 КК України.

Як зазначає в клопотанні адвокат, для з?ясування важливих обставин у кримінальному провадженні і в подальшому може бути використана з метою встановлення осіб, які скоїли даний злочин, та місця їх перебування, необхідно отримати тимчасовий доступ до інформації про зв`язок, телекомунікаційні послуги, їх тривалість, зміст, маршрути передавання тощо за абонентськими номерами, за період часу з 00 год. 00 хв. 01.08.2022 по день винесення ухвали, та які можуть бути сформовані та перебувати у володінні лише оператора мобільного зв`язку ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

У судовому засіданні представник потерпілого адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовільнити.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що воно не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 93 КПК України визначено, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 160 КПК сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК сторонами кримінального провадження є, зокрема, з боку обвинувачення - слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених КПК.

Такими випадками є: 1) відмова прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді, коли потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення в суді (ст. 340 КПК); 2) зміна прокурором обвинувачення і поставлення питання про застосування закону України про кримінальну відповідальність за менш тяжке кримінальне правопорушення, чи про зменшення обсягу обвинувачення, коли потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення у раніше пред`явленому обсязі (ст. 338 КПК).

У випадках, передбачених ст. 338 і ст. 340 КПК, потерпілий є стороною кримінального провадження і користується всіма правами сторони обвинувачення лише під час судового розгляду.

В усіх інших випадках потерпілий не є стороною кримінального провадження і займає самостійну позицію як учасник кримінального провадження.

Вичерпний перелік прав і обов`язків потерпілого передбачено статтями 56 і 57 КПК.

З аналізу наведених норм КПК слід дійти висновку, що потерпілий не має права звертатися до слідчого судді з клопотанням про надання тимчасового доступу до речей і документів, оскільки під час досудового розслідування він не є стороною кримінального провадження, а слідчий суддя відповідно не має права надавати такий дозвіл.

Водночас потерпілий має право ініціювати питання про тимчасовий доступ до речей і документів перед слідчим або прокурором шляхом подання відповідного клопотання в порядку, передбаченому ст. 220 КПК.

У своїй постанові від 02 квітня 2020 року (№161/19398/17) колегія суддів Верховного Суду погодилася з цим висновком.

Крім того, як вбачається з прохальної частини клопотання адвокат ОСОБА_3 просить надати слідчому ОСОБА_5 тимчасовий доступ до речей та документів, які знаходяться у володінні ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Згідно п.5 ч.2 ст.40 КПК України слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Таким чином, слідчий уповноважений самостійно звернутися з клопотанням про тимчасовий доступ в порядку ст.160 КПК України.

Приймаючи до уваги вищевикладене, слідчий суддя не знаходить правових підстав для задоволення вказаного клопотання та відмовляє у його задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 159-164, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника представника потерпілого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , внесене у кримінальному провадженні №0000769 від 04.03.2023 за ч. 2 ст. 190 КК України, про тимчасовий доступ до речей та документів, які знаходяться у володінні ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1