Справа №:755/4748/24
Провадження №: 1-кс/755/1078/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" березня 2024 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києві ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження № 0000939 від 15.03.2024 р., про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Високе Черняхівського р-ну Житомирської обл., громадянина України, з середньою освітою, непрацевлаштованого, неодруженого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , відомості про судимості не надані,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Дніпровського управління поліції головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 .

Клопотання вмотивовано тим, що 15.03.2024 ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_5 , який мав попередній конфлікт майнового характеру з ОСОБА_8 , вирішили прийти за місцем роботи ОСОБА_8 , а саме на територію гаражного кооперативу № НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3, для вирішення спірних питань з останнім, достовірно знаючи про те, що у вказаний час ОСОБА_8 перебуватиме на своєму робочому місці в приміщенні охорони ГБК № 7, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3.

У подальшому, в цей же день, ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_5 о 14 годині 45 хвилин прибули за вищевказаною адресою, при цьому ОСОБА_5 зайшов всередину приміщення, а ОСОБА_7 залишився в коридорі. Перебуваючи в приміщенні охорони, ОСОБА_5 почав розмову з потерпілим ОСОБА_8 , стосовно конфліктної ситуації майнового характеру, яка виникла між вказаними особами раніше.

В цей час, з коридору до приміщення охорони зайшов ОСОБА_7 та, усвідомлюючи той факт, що зазначені особи не вирішать свого конфлікту, у ОСОБА_7 , та ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, а саме майна, що належить ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, а саме - речей, що належать потерпілому ОСОБА_8 , усвідомлюючи той факт, що він діє відкрито, ОСОБА_7 підійшов до потерпілого ОСОБА_8 , який сидів у кріслі на своєму робочому місці, та вирвав у нього з рук мобільний телефон «Редмі», вартістю 5500 гривень. В цей момент ОСОБА_8 , маючи на меті повернути мобільний телефон, піднявся з крісла та почав вимагати повернути належний йому мобільний телефон. При цьому ОСОБА_7 , перебуваючи в коридорі зазначеного приміщення, повалив ОСОБА_8 на підлогу та спільно з ОСОБА_5 вони почали наносити ОСОБА_8 удари руками по різних частинах тіла, чим завдали фізичного болю.

Після чого, у процесі нанесення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_8 вказані особи перемістились назад до кімнати охорони, де ОСОБА_7 силою утримував ОСОБА_8 на землі та наносив йому удари по різних частинах тіла, а ОСОБА_5 в цей час, усвідомлюючи, що ОСОБА_8 не зможе завадити його злочинним діям, почав ходити по зазначеному приміщенню охорони в пошуках цінних речей, після чого забрав сумку, що належить потерпілому ОСОБА_8 , в якій знаходились ключі від квартири, особисті документи, що не мають матеріальної цінності, а також банківська картка, що належить батьку потерпілого. Крім того, забрав скарбничку, де знаходились грошові кошти монетами на суму близько 1000 гривень.

У подальшому, утримуючи при собі зазначене майно, вказані особи з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим майном розпорядились на власний розсуд, чим завдали ОСОБА_8 матеріальних збитків на суму 6500 гривень.

Мотивуючи клопотання щодо застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що підставою для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чинити незаконний вплив на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, не прибувати за викликом слідчого для здійснення слідчих та процесуальних дій, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 вважав клопотання не обґрунтованим, таким, що не містить доказів заявлених органом досудового розслідування ризиків. Водночас просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП в м. Києві здійснювалось досудове розслідування кримінального провадження № 0000939, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2024 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

16 березня 2024 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

16 березня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст. 177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48).

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме - протоколами проведених слідчих дій, зокрема: протоколом огляду місця події; протоколами допиту потерпілого та свідків; протоколом огляду відеозапису з камер спостереження; іншими матеріалами у їх сукупності.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України, належить до категорії тяжких злочинів.

На цьому етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

На час розгляду клопотання підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків, здобув середню освіту, має постійне місце проживання у м. Києві, відомості щодо судимості ОСОБА_5 слідчому судді не надані.

Разом з тим, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки підозрюваний усвідомлює, яке покарання йому може бути призначено у разі доведення його вини; ризик можливості здійснення незаконного впливу на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, враховуючи, що матеріали кримінального провадження свідчать про те, що вказані особи знайомі між собою, а підозрюваного із потерпілим пов`язують конфліктні відносини, що передували зазначеним у клопотанні подіям.

Тому слідчий суддя доходить висновку, що застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту є необхідним і достатнім для запобігання вказаним ризикам.

Втім, слідчий суддя вважає недоведеним заявлений органом досудового розслідування ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, з огляду на відсутність даних про те, що підозрюваний в минулому притягувався до кримінальної відповідальності або стосовно нього наразі здійснюється будь-яке інше кримінальне правопорушення, а також ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що належним чином не обґрунтований.

Враховуючи наведене, слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки та існуючим ризикам у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби, що забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 202, 205, 208, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому в період часу з 21 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття чи бомбосховищ.

Негайно звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під-варти в залі суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, у якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали визначити до 16 травня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1