Справа № 191/2487/24
Провадження № 1-кс/191/463/24
У Х В А Л А

03 червня 2024 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , дізнавача ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Синельникове клопотання дізнавача СД Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000112 від 31 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 290 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

31.05.2024 року, через засоби поштового зв`язку, до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області направлено клопотанням про арешт майна, в якому дізнавач посилається на те, що 30.05.2024 до ЧЧ Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення працівника ВРПП Синельниківського РУП ГУНП "Факторія-153" про те, що 30.05.2024 приблизно о 12:10 годині, на блок-посту Д-27, автомобільної траси М-18 сполученням "Харків-Сімферопіль", ним було зупинено автомобіль "DadiShuttle" д/н НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав під час перевірки документів, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 30.11.2019, у якого пошкоджено він коди на лівому задньому колесі. (ЄО 6606 від 30.05.2024)

Вказаний факт дізнавачем сектору дізнання Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області 31.05.2024 року внесений до ЄРДР за №0000112 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України.

30 травня 2024 року старшим дізнавачем СД Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості, що розташована по трасі М-18 сполученням "Харків-Сімферопіль" на стаціонарному посту поліції розташованого поблизу м. Синельникове Синельниківського району Дніпропетровської області. На вказаній ділянці місцевості, розташований транспортний засіб марки "DadiShuttle" з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно надав для огляду вказаний автомобіль та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 30.11.2019. Під час огляду автомобіля, виявлено, що під заднім лівим колесом VIN код неможливо зчитати у зв`язку з тим, що останні три цифри вин коду пошкодженні, а саме мають потертість внаслідок чого не можливо його зчитати.

Під час огляду 31.05.2024 року транспортний засіб марки «DadiShuttle» з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , вилучено до Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, а також свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , який поміщено до спец-пакету експертної служби НОМЕР_3 та ключі від автомобіля в одному екземплярі поміщено до паперового конверту, їх визнано речовими доказами та долучено до матеріалів кримінального провадження.

В зв`язку із потребою у проведенні судових експертиз щодо вилученого 31.05.2024 майна, дізнавач просить накласти на нього арешт.

Дізнавач ОСОБА_6 до початку проведення судового засідання надала суду заяву про підтримання клопотання та його розгляд без її участі.

Користувачем автомобіля "DadiShuttle" д/н НОМЕР_1 ОСОБА_5 надано суду письмову заяву про відсутність заперечень у розгляді клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

В судовому засіданні не було встановлено порушень слідчим вимог ст.ст. 167, 168, 171 КПК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання 30 травня 2024 року Синельниківським РУП ГУНП в Дніпропетровській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальне провадження №0000112 від 31 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 290 КК України.

За наслідком проведення 30 травня 2024 року огляду місця події, було вилучено від користувача ОСОБА_7 : транспортний засіб марки «DadiShuttle» з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «DadiShuttle» з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 , видане на ім`я ОСОБА_8 , ключі від автомобіля в одному екземплярі. Вказане майно визнано речовими доказами, згідно постанови дізнавача від 31.05.2024 року.

З метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, виникає необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.

При цьому, арешт майна з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Слідчий суддя, врахувавши вказані положення закону та обставини кримінального провадження, а саме те, що існує необхідність у проведення експертизи, вважає, що клопотання дізнавача слід задовольнити та накласти арешт на вищевказаний транспортний засіб, ключі до нього, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, із застосуванням заборони користування та розпорядження ними.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 98, 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000112 від 31 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 290 КК України, про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на вилучене в ході огляду 31.05.2024 року майно:

- транспортний засіб марки «DadiShuttle» з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , вилучені до Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Синельникове, вул. Виконкомівська, буд. 36-А;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , поміщене до спец-пакету експертної служби KIV 2122500, що зберігається в матеріалах кримінального провадження;

- ключі від автомобіля в одному екземплярі, які поміщені до білого паперового конверту.

Заборонити власникам та уповноваженим особам використовувати та розпоряджатись вилученими речами від 31.05.2024 року.

Арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосування цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню дізнавачем, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1