Справа № 496/1962/24
Провадження № 1-кс/496/1510/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2024 року м. Біляївка

Слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали заяви ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

До Біляївського районного суду Одеської області 04.06.2024 року надійшла заява ОСОБА_2 про скасування арешту майна, яка згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.06.2024 року розподілена слідчому судді ОСОБА_3 .

В подальшому, через перебування судді ОСОБА_3 на навчанні, 07.06.2024 року через автоматизовану систему суду, заяву ОСОБА_2 було повторно перерозподілено та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями отримано в провадження слідчим суддею ОСОБА_1 .

В своїй заяві ОСОБА_2 просить скасувати арешт, накладений на документи, які було вилучено 12.03.2024 року, а саме - на військовий квиток та довідку ВЛК.

Вивчивши матеріали клопотання, оцінивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено ухвалу слідчого судді про накладення арешту або будь-яких інших доказів накладення такого арешту.

Враховуючи вказане, а також те, що до матеріалів клопотання не долучено копії ухвали про накладення арешту, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на вилучене майно, підстави накладення арешту, тому слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 7, 9, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч.3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1