У Х В А Л А

Справа № 185/6012/24

Провадження № 1-кс/185/730/24

10 червня 2024 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погодженого прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах кримінального провадження №0000798 відомості про яке внесено до ЄРДР 27 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України до підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Павлоград, Дніпропетровської області, громадянин України, без освіти, не працюючий, не одружений, малолітніх дітей на утриманні не має, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000798 відомості про яке внесено до ЄРДР 27 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, в межах якого орган досудового розслідування звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоюдо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Умисні протиправні дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно в умовах воєнного стану.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України повністю обґрунтована та підтверджується доказами зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження.

На думку сторони обвинувачення, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки в сукупності всі зібрані фактичні дані про обставини злочину у кримінальному провадженні, та наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, свідчать про наявність ризиків, які передбачені п.п.1,3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому він підозрюється.

05 червня 2024 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна, вчинене повторно, вчинене в умовах воєнного стану.

В порядку ст.208 КПК України підозрюваного затримано не було.

10 червня 2024 року о 09:40 год. ОСОБА_6 вручено копію клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При розгляді клопотання прокурор з приводу підстав зазначених в ст. 177 ч. 1 КПК України підтвердив вищенаведене та наполягав на задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_6 не оспорюючи обґрунтованість підозри та свою провини у вчинені зазначеного кримінального правопорушення, просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Його захисник висловив позицію узгоджену зі своїм підзахисним.

Вивчивши клопотання та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням доходжу такого висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.

Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час судового розгляду, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 щодо кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Також слідчий суддя приймає до уваги правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90 р., відповідно до якого «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Перевіряючи доводи клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний: перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; оцінити наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК; оцінити в сукупності обставини, зазначені законодавцем в ч.1 ст. 178 КПК; виконати всі дії при розгляді клопотання, передбачені ст.193 КПК; встановити доведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів (п.3 ч.1 ст.194 КПК).

З метою забезпечення права особи на свободу та особисту недоторканність, що гарантується ст. 5 ЄКПЛ, доцільно застосовувати (враховувати) правову позицію ЄСПЛ, яка викладена в рішенні ЄСПЛ «Навальний проти Росії (№ 2)» (Navalnuyy v. Russia №2) , № 43734/14, від 09 квітня 2019 року при оцінці пропорційності інкримінованого особі кримінального правопорушення відносно запобіжного заходу про застосування якого просить сторона обвинувачення.

Важливим моментом в контексті оцінки доводів щодо застосування запобіжного заходу є й питання оцінки співвідношення між собою тяжкості інкримінованого особі кримінального правопорушення з оцінкою міцності соціальних зв`язків підозрюваного, про що зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «W. проти Швеи?царіі?» (від 26 січня 1993 року, серія А, № 254-А, пункт 33) - ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такии? и?ого незначнии? ступінь, якии? не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, и?ого моральні переконання, маи?новии? стан і зв`язки з державою, в якіи? він зазнає судового переслідування, а також контакти підозрюваного.

На виконання вимог ст.ст.177-178 КПК України, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує надані сторонами кримінального провадження докази, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_6 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке йому загрожує, у разі визнання його винним, а також характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя підозрюваного, його зв`язки з суспільством, а саме те, що підозрюваний раніше судимий, не одружений, утриманців не має, не працює, має постійне місце проживання в м.Павлоград, позитивно охарактеризований за місцем проживання, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря психіатра не перебуває.

У судовому засіданні встановлена наявність ризиків щодо можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливу на потерпілого по даному кримінальному провадженню та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Позаяк прокурором та слідчим в судовому засіданні не доведено обставин недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Посилання сторони обвинувачення на порушення домашнього арешту в іншому кримінальному провадженні слідчий суддя до уваги не бекре в силу положень ст.198 КПК України.

Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, а підставами застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.

Оцінюючи вартість викраденого майна та розмір заподіяної матеріальної шкоди (994,31 грн.), добровільне повернення потерпілому, відсутність обставин, які б свідчили, що крадіжку підозрюваним вчинено саме в зв`язку з правовим режимом воєнного стану, наявність постійного та офіційного місця проживання підозрюваного в м.Павлограді Дніпропетровської області, приходжу до висновку, що обставин, які б свідчили про те, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного на даному етапі кримінального провадження не встановлено

Враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків.

Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.

Керуючись вимогами ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погодженого прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах кримінального провадження №0000798 відомості про яке внесено до ЄРДР 27 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час;

-заборонити покидати домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за їх наявності);

-утриматись від спілкування із потерпілим у даному кримінальному провадженні;

-носити електронний засіб контролю.

В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Строк дії ухвали до 05 серпня 2024 року.

Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.

Контроль за виконанням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа.

Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1