У Х В А Л А

28 лютого 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

у режимі відеоконференції з державної установи «Білоцерківська виправна колонія (№ 35)»:

представника установи виконання покарань ОСОБА_5 ,

засудженого ОСОБА_6 ,

розглянувши в м. Біла Церква, у відкритому судовому засіданні, клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про проведення оцінки ступеня виправлення засудженого ОСОБА_6 ,

У С Т А Н О В И В:

своє клопотання прокурор ОСОБА_3 мотивував тим, що висновок щодо ступеня виправлення засудженого, який наданий захисником ОСОБА_4 уже неактуальний, сформований за старою методикою, за якою, для того, щоб особа вважалася такою, що стала на шлях виправлення необхідно було набрати більше 61 бала, тоді як зараз, для цього необхідно 65 балів.

Інші учасники судового засідання проти заявленого клопотання заперечень не висловили.

Згідно з ч. 2 ст. 81 КК України, умовно-дострокове звільнення від відбування покарання може бути застосоване, якщо засуджений сумлінною поведінкою і ставленням до праці довів своє виправлення.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 26 квітня 2002 року «Про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання і заміну невідбутої частини покарання більш м`яким», умовно-дострокове звільнення від відбування покарання і заміна невідбутої частини покарання більш м`яким можливі лише після повного та всебічного вивчення даних про особу засудженого. При цьому, головною умовою прийняття рішення при умовно-достроковому звільненні від відбування покарання - є доведеність того, що засуджений сумлінною поведінкою і ставленням до праці довів своє виправлення.

Отже, розглядаючи клопотання про умовно-дострокове звільнення засудженого, суд зобов`язаний повно та всебічно вивчити дані про його особу.

Згідно з п. 2 Методики визначення ступеня виправлення засудженого, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 19 січня 2023 року № 294/5, ступінь виправлення засудженого визначається з урахуванням оцінки ризиків вчинення повторного кримінального правопорушення, проведеної згідно з методичними рекомендаціями, визначеними Міністерством юстиції України та з використанням підсистеми «КАСАНДРА» Єдиного реєстру засуджених та осіб, узятих під варту, а також стану реалізації індивідуальної програми соціально-виховної роботи із засудженим (далі - Індивідуальна програма засудженого), яка є складовою Щоденника індивідуальної роботи із засудженим, Щоденника соціально-виховної роботи із засудженим неповнолітнім, визначених Положенням про відділення соціально-психологічної служби, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 04 листопада 2013 року № 2300/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 04 листопада 2013 року за № 1863/24395 (далі - Щоденник), інформації, отриманої від уповноваженого органу з питань пробації (щодо засуджених, до яких відповідно до статті 82 Кримінального кодексу України може бути застосовано заміну покарання у виді довічного позбавлення волі на покарання у виді позбавлення волі на певний строк), та відображається у висновку щодо ступеня виправлення засудженого (далі - висновок), форма якого наведена в додатку до цієї Методики.

Відповідно до п. 3 Методики визначення ступеня виправлення засудженого, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 19 січня 2023 року № 294/5, основною метою висновку є забезпечення суду інформацією, що є необхідною для визначення можливості заміни покарання або можливості застосування до засудженого умовно-дострокового звільнення.

Отже, одним з документів, на підставі яких суд визначає чи став засуджений на шлях виправлення є висновок ступеня виправлення засудженого, сформованого відповідно до Методики визначення ступеня виправлення засудженого, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 19 січня 2023 року № 294/5.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Отже, оскільки одним з документів, на підставі яких суд визначає чи став засуджений на шлях виправлення є висновок ступеня виправлення засудженого, сформованого відповідно до Методики визначення ступеня виправлення засудженого, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 19 січня 2023 року № 294/5, тоді як прокурор ОСОБА_3 , зазначав про необхідність перевірити ступінь виправлення засудженого ОСОБА_6 , станом на день розгляду справи, суд керуючись принципом змагальності, вважає за необхідне клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Керуючись ст. 537, 539 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про проведення оцінки ступеня виправлення засудженого ОСОБА_6 , задовольнити.

Зобов`язати Державну установу «Білоцерківська виправна колонія (№ 35)» провести оцінку визначення ступеня виправлення засудженого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та висновок за її результатами надати до суду до 13 березня 2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду передбачене ч. 1 ст.392 КПК України.

Ухвала набирає законної сили у порядку визначеному ст. 532 КПК України.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ірина ДУБАНОВСЬКА