справа № 753/6841/24
провадження № 1-кс/753/1195/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" квітня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Грузія, грузина, громадянина Грузії, не одруженого, не працюючого, на території України не зареєстрованого, тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004614 від 18.11.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грузина, громадянина Грузії, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004614 від 18.11.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, посилаючись на ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення, які не зменшились порівняно із застосованими слідчим суддею запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою та його продовженні відповідно до ухвали слідчого судді, у зв`язку із чим просить продовжити строк дії запобіжного заходу строком на 60 днів, враховуючи продовжений постановою прокурора від 07.03.2024 року строк досудового розслідування до трьох місяців, який завершується 12.04.2024 року, а також повідомленням слідчого від 05.04.2024 року про завершення досудового розслідування, надання доступу до матеріалів досудового розслідування, однак на даний час фактичне ознайомлення з матеріалами досудового розслідування не здійснено та обвинувальний акт не вручено, що унеможливлює проведення підготовчого судового засідання та наявні підстави необхідності вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу.

У обгрутування ризиків вказує, що ОСОБА_4 після вчиненого кримінального правопорушення покинув місце події та з метою не бути виявленим правоохоронними органами намагався застосувати до працівників поліції газовий балончик, але в подальшому був затриманий.

Також наявна така обставина, як можливість вільного перетину меж міста Києва з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово непідконтрольна Україні, адже ОСОБА_4 спілкується, а також тимчасово проживає з ОСОБА_8 , з яким у змові группою осіб вчинили злочин.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 може використати ситуацію, яка наразі склалась у країні на власну користь, а саме те, що на даний час військова агресія російської федерації проти України суттєво обмежує можливості використання органами влади своїх повноважень на певних територіях, адже підозрюваний ОСОБА_4 спілкується, а також тимчасово спільно проживає з ОСОБА_8 , з яким в змові групою осіб вчинили злочин, який зареєстрований на території, яка на разі є не підконтрольна країні, крім того у нього наявний паспорт громадянина Грузії.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження 0004614 від 18.11.2023 року за ч. 4 ст. 185 КК України, й за ч. 4 ст. 185 КК України обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 .

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, вважаючи мету і підстави продовження застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з право на внесення застави обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на його продовження, посилаючись на ризики, визначені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України - переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення, які не зменшились порівняно із застосованим слідчим суддею запобіжним заходом відповідно до ухвали слідчого судді.

Підозрюваний та його захисник просили відмовити у продовженні застосування запобіжного заходу, зважаючи на необґрунтованість клопотання, вважаючи, що підстав для застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою, немає.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, думку підозрюваного, його захисника, проаналізувавши надані стороною обвинувачення докази підозри, обставини, зазначені у частині 3 ст. 199 КПК України, у їх сукупності з наданою до клопотання підозрою, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до ч.ч.4, 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом прийняття заяви відпотерпілого про вчиненнязлочину;

-протоколом огляду місця події;

-протоколом допиту потерпілого;

-протоколами допиту свідків;

-протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України (протоколом особистогообшуку) ОСОБА_4 , під час якоговиявлено та вилучено речові докази.

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Встановлено, що 11.01.2024 року ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України, й 12.01.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

13.01.2024 слідчим суддею Дарницького районного суду міста Києва до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання підвартою строком до 10.03.2024 року із визначенням застави в розмірі 2 422 400 грн., й 07.03.2024 року слідчим суддею підозрюваному ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 12.04.2024 року із визначенням застави в розмірі 484 480 грн.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, що згідно ст. 12 КК України, є тяжким злочином.

Строк досудового розслідування продовжений постановою прокурора від 07.03.2024 року до трьох місяців, який завершується 12.04.2024 року.

Повідомленням слідчого від 05.04.2024 року підозрюваних у цьому кримінальному провадженні повідомлено про завершення досудового розслідування, надання їм доступу до матеріалів досудового розслідування. На даний час фактичне ознайомлення з матеріалалми досудового розслідування не здійснено, обвинувальний акт не вручено, що унеможливлює проведення підготовчого судового засідання, та необхідність вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу в межах строків обраного запобіжного заходу відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, адже запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Застосовуючи найсуворіший запобіжний захід, слідчий суддя вважав доведеним існування таких ризиків, як: переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Метою продовження застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний вчинив умисний тяжкий злочин, не працевлаштований, він не має міцних соціальних зв`язків, не має постійного джерела доходу, не має місця реєстрації в м.Києві, свідомо обрав для себе єдине джерело доходу - вчинення злочину, є громадянином іноземної держави, що спонукатиме його до перетину кордону України та уникнення кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також ризиків, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, й ці ризики не зменшились та виправдовують подальше його тримання під вартою, що є підставою для продовження обраного щодо нього запобіжного заходу.

Наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, надають підстави для продовження обраного запобіжного заходу відносно такого підозрюваного, також й з огляду існують реальних ознак наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, адже судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991 року).

Метою продовження застосованого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, серед яких запобігання спробам переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, вплив на свідків та потепілого у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, які не зменшились порівняно із застосованим слідчим суддею запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою, адже розуміння наслідків покарання може вплинути на зміну процесуальної поведінки підозрюваного.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що заявлені ризики не зменшилися і не перестали існувати, менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити їх уникнення та забезпечення покладених на підозрюваного обов`язків.

Щодо питання уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з тримання особи під вартою, серед яких цілодобового домашнього арешту, то у світлі факторів пов`язаних з особою підозрюваного, його моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками, вважає недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, для запобігання вказаним ризикам.

Пояснення сторони захисту жодним чином вказані висновки не спростовують.

Підстави, які б свідчили про неможливість продовження утримання підозрюваного в установах попереднього ув`язнення за станом здоров`я, не встановлені.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Обговорюючи питання наявності ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування й суду, то існування такого ризику є цілком ймовірним.

Так, підозрюваний хоча раніше не судимий, разом із цим підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, його поведінку під час затримання, який чинив тиск, застосовував газовий бплончик, й те, що він здатен до продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, адже він не працевлаштований, його ролі у вчиненні такого злочину, й усвідомлення наслідків покарання є достатньо вагомими підставами для прийняття спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування, адме є громадянином іншої держави, може вільно перетнути кордон України.

З урахування сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, злочину, який ним вчинений, в силу характеру вчиненого діяння та одночасної потереби у проведенні процесуальних дій, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя приходить до висновку про те, що прокурор довів дійсні підстави для продовження застосування найсуворішого запобіжного заходу, а саме - тримання під вартою, й вважає, що лише такий запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку вказаного підозрюваного з урахуванням обставин правопорушення та його особи, адже підозрюваний не працевлаштований, зважаючи на вчинений ним злочин, усвідомлення наслідків покарання, може вплинути на його процесуальну поведінку - переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Так, враховуючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, та можливість призначення йому покарання пов`язаного з позбавленням волі на строк до 8 років, й, оцінюючи зібрані органом досудового розслідування докази, які підтверджують його причетність до вчинення татого злочину, усвідомлення невідворотності суворого покарання, підсилять ризик можливості переховування від суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не має постійного джерела доходів, не працює, не має міцних соціальних зв`язків, є громадянином іншої держави, що забезпечить безперешкодний виїзд за межі України з метою уникнення покарання від вчиненого злочину, що є підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Строк тримання під вартою не виходить за межі визначені КПК України та є необхідною мірою в ній з огляду на те, що в ході розгляду було встановлено наявність передумов регламентованих п.п.1-3 ч.1 ст. 194, ст. 199 даного Кодексу, тобто строк утримання під вартою відповідає критерію розумності.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів (п.2 ч.1 ст. 197 КПК).

Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч.1 ст. 197 КПК України), відповідно, зважаючи на цю норму строк дії цієї ухвали відраховувати з з 18.30 год. 09.04.2024 року, дія якої завершиться 08.06.2024 року о 18.30 год.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України).

Водночас, слідчий суддя погоджується із позицією прокурора про пропонований розмір застави відповідно до п.2 ч.5 ст. 183 КПК України, зважаючи на особу підозрюваного, те, що він має громадянство іншої держави, й вважає за необхідне визначити розмір застави, який перевищує вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме 120 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який забезпечить виконання таким підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Так, відповідно до п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею, які будуть покладені на підозрюваного.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 182, 186, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0004614 від 18.11.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185КК України, - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 18 год. 30 хв. 09 квітня 2024 року до 18 год. 30 хв. 08 червня 2024 року включно, з визначення застави (правом на внесення застави) у розмірі 160 (сто шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 484 480 (чотириста вісімдесят чотири тисячі чотириста вісімдесят) грн. 00 (нуль) коп.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власносності.

У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, а також виконувати наступні обов`язки терміном 60 (шістдесят) днів:

-не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає (м.Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну,

-утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим та іншим підозрюваним у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 08.06.2024 року о 18 год. 30 хв.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: