У Х В А Л А

про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

20.04.2024 м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 погодженого прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000443 від «19» квітня 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Славутич, Київської області, українця, громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України,

встановив:

У ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000443 від 19.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України

Слідчий ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Франківської окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , покликаючись на те, що в ході досудового розслідування встановлено, що 19.04.2024, близько 16 год. 40 хв, ОСОБА_6 , перебуваючи біля входу в нежитлове приміщення будинку АДРЕСА_2 , діючи умисно, з метою протиправного збагачення, за попередньою змовою в групі осіб з невстановленою слідством особою чоловічої статі, заздалегідь підготувавши приміщення за вищевказаною адресою з метою імітації діяльності обмінного пункту валют та в подальшому ввівши в оману ОСОБА_7 , який в цей час перебував у вказаному приміщенні, про хибну уяву з приводу наміру виконання своїх зобов`язань щодо обміну валюти, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), повідомивши завідомо неправдиву інформацію про здійснення ними обміну валют, отримали від ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 51 000 доларів США, що згідно курсу НБУ станом на 19.04.2024 становить 2 019 788,70 гривень, для проведення обміну на Національну валюту України. В свою чергу ОСОБА_6 , будучи обізнаним, що в приміщенні імітованого обмінного пункту валют, ОСОБА_7 здійснив передачу грошових коштів його спільнику, з метою реалізації спільного злочинного умислу, направленого на заволодіння чужим майном, з метою збагатитись за чужий рахунок, користуючись створеними умовами, які викликали у потерпілого впевненість про реальне функціонування пункту обміну валют, з метою уникнення ними кримінальної відповідальності, перешкоджання спробам потерпілого повідомити про заволодіння його коштами, згідно заздалегідь обумовленого плану ОСОБА_6 , зачинив із зовнішньої сторони вхідні двері приміщення на врізний замок, після чого покинув місце скоєння кримінального правопорушення.

Внаслідок протиправних дій невстановленої слідством особи та ОСОБА_6 , потерпілому ОСОБА_7 завдано матеріальної шкоди на загальну суму 2 019 788,70 гривень.

Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, що завдало шкоди потерпілому в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

19.04.2024 року о 20 годині 10 хвилин за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення уповноваженою особою ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області, за адресою: м. Львів, вул. Листопадового Чину, в порядку ст. 208 КПК України, затримано підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Славутич, Київської області, українця, громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого.

20.04.2024, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні клопотання підтримали, з мотивів, наведених у ньому та зазначили, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: ризик переховування від органу досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст. 177 КПК), може незаконно впливати на потерпілого та свідків (п.3 ч.1 ст. 177 КПК), може приховувати відомості щодо причетності інших осіб у вчиненні інкримінованому йому кримінального правопорушення (п.4 ч.1 ст. 177 КПК), а також враховуючи той факт, що у підозрюваного не має постійного місця праці, він не працює, не одружений, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, існує ризик, що підозрюваний може продовжити свою протиправну діяльність у вчиненні відповідних аналогічних кримінальних правопорушень, у яких він зараз підозрюється, тобто наявний ризик, передбачений (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), крім цього встановлено, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за попередньою змовою в групі з невстановленими слідством особами, а тому для повного та всебічного проведення досудового розслідування та прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні необхідно провести низку слідчих (розшукових) дій, в тому числі, стосовно осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушень. На думку слідчого та прокурора, жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_6 . Просять задоволити клопотання з визначенням розміру застави 667розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснив, що приїхав до ОСОБА_8 для того, щоб влаштуватись на роботу, а саме охоронцем, за роботу повинні були платити 10 тис.грн. Прибувши до ОСОБА_8 його зустрів чоловік, привів до себе на квартиру, там вони розмовляли, спершу не хотіли брати на роботу, оскільки мав довге волосся та татуювання. Після того як постригся пішов з чоловіком на Краківський ринок, де купили форму охоронця. Обов`язків не роз`яснювали, лише пояснили, що якщо буде оптовий покупець, то повинен закрити двері і піти покурити. Прізвище покупця і як себе поводити мали повідомляти додатково. Вказав, що не був обізнаний щодо незаконної діяльності тих чоловіків. Просив застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою у виді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в ході судового розгляду, ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000443 від 19.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

20.04.2024, в межах досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні слідчим, за погодженням з прокурором, складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, яке йому вручено.

ОСОБА_6 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, що завдало шкоди потерпілому в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, яке згідно ст. 12 КК України, відносяться до

категорії особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що відповідно до ст. 183 КПК України не перешкоджає застосуванню до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Європейський Суд з прав людини у справі «K. F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю матеріалів кримінального провадження, зокрема: заявою ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 19.04.2024 року; протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 від 19.04.2024 року; протоколом огляду за адресою АДРЕСА_3 , від 19.04.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 19.04.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 19.04.2024 року; протоколом затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 19.04.2024 року; повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 20.04.2024 року; пред`явленням особи для впізнання від 20.04.2024 року; протоколом огляду предметів від 20.04.2024 року; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Також, слідчим та прокурором належно обґрунтовано наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_6 в подальшому може переховуватись від органів досудового розслідування та суду на іншій території з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання за вчинений злочин, може незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, може приховувати відомості щодо причетності інших осіб у вчиненні інкримінованому йому кримінального правопорушення, може продовжити свою протиправну діяльність, у вчиненні відповідного аналогічного кримінального правопорушення, у якому він зараз підозрюється.

Наявність вищезазначених ризиків підтверджується також тим, що ОСОБА_6 не має міцних соціальних зв`язків, зокрема, такий офіційно не працевлаштований, неодружений, осіб, які б перебували на його утриманні не встановлено.

Частиною 1 ст. 176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч.3 ст. 176 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання є недостатнім для запобігання ризикам, передбачених п.1,3,4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді поруки є недостатнім для запобігання ризиків, передбачених п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки не встановлено осіб, які б взяли його на поруки та заслуговують на довіру чи особливу довіру, а тому такі не можуть забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, слідчим суддею встановлено, що застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту є недостатнім для запобігання ризикам, оскільки враховуючи міру покарання, яка може бути застосована судом у разі визнання ОСОБА_6 винним у вчиненні вказаного злочину, останній зможе ухилитися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнути кримінальної відповідальності за вчинене.

Відтак, на думку слідчого судді, застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановлених ризиків переховування від органу досудового розслідування та суду, впливу на потерпілого, свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя ґрунтує свої твердження на підставі сукупного аналізу як і обставин можливого вчинення кримінального правопорушення, так і зазначених характеризуючих відомостей про особу підозрюваного.

Таким чином, зважаючи на ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, впливу на потерпілого та свідків в даному кримінальному провадженні, а також те, що може приховувати відомості щодо причетності інших осіб у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, з урахуванням його особистих характеристик, слідчий суддя дійшов висновку, що до ОСОБА_6 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відтак, з урахуванням наведеного, вважаю, що підстав для обрання ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, немає, оскільки в даному випадку такі є недієвими запобіжними заходами для запобігання ризикам, визначеними ст.177 КПК України.

Разом з тим, відповідно до абз. 1 ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом. Таким чином, на підставі ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя дійшов висновку про необхідність визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

Враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, що завдало шкоди потерпілому в особливо великому розмірі, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення розміру альтернативної застави, визначеної п.3 ч.5 ст.182 КПК України, у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб. За сукупності встановлених обставин слідчий суддя вважає, що такий розмір застави може гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного і належне виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Також на підставі абз. 2 ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне визначити передбачені ст.194 КПК України обов`язки підозрюваному ОСОБА_6 у випадку внесення ним або іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) визначеної цією ухвалою застави.

Керуючись ст.ст. 182, 183, 194, 196, 197, 372 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Відмовити в задоволенні клопотання захисника та підозрюваного про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

На підставі ч.3 ст.183 КПК України, визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків ОСОБА_6 у розмірі 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень 00 копійок.

Підозрюваний, інші особи як заставодавці мають право внести заставу у вказаному розмірі у будь-який момент протягом строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати за викликом слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою, в тому числі у разі виклику за допомогою телефонного зв`язку;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну .

Строк дії ухвали - до 18 червня 2024 року.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього згідно цієї ухвали обов`язків, а також, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 24 квітня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1