"11" червня 2024 р. Справа № 363/2807/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.06.2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Вишгород клопотання начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харків, Харківської області, українця, громадянина України, маючого повну вищу освіту, працюючого різноробочим в ФОП « ОСОБА_7 », не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000788 від 09.06.2024 року відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Зазначене клопотання отримане підозрюваним ОСОБА_5 та захисником ОСОБА_4 у встановлений частиною 2 статті 184 КПК України термін про, що свідчить розписка долучена клопотання.

Так, відповідно до клопотання 08.06.2024 року, приблизно о 23 годині 40 хвилин (більш точного часу слідством не встановлено), ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись в громадському місці, а саме поблизу кафе-бару «ПОЛЕ», який знаходиться в приміщенні багатоповерхового житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, незважаючи на присутніх осіб, зневажливо ставлячись до оточуючих, маючи бажання протиставити себе суспільству, в присутності сторонніх осіб, та маючи при собі вогнепальну зброю, а саме: предмет, який ззовні та конструктивно схожий на пристрій для відстрілу куль не летальної дії, з хуліганських мотивів вирішив грубо порушити громадській порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю із застосуванням вогнепальної зброї.

В той же час, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжуючи знаходитись в громадському місці, а саме поблизу кафе-бару «ПОЛЕ», який знаходиться в приміщенні багатоповерхового житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, реалізовуючи свій протиправний та злочинний умисел, грубо порушуючи громадській порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, яка виразилась у прагненні продемонструвати свою зверхність та виразити свою явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки в суспільстві, усвідомлюючи, що за його діями спостерігають сторонні особи, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян, використовуючи предмет, який ззовні та конструктивно схожий на пристрій для відстрілу гумових куль, тримаючи його в руках, навів в бік ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та безпричинно здійснив один пострілів в напрямку останнього, чим заподіяв тілесні ушкодження.

Грубе порушення громадського порядку в діях ОСОБА_5 виразилося в ускладненні забезпечення спокійної корисної діяльності, побуту і відпочинку громадян, які знаходились поблизу кафе-бару «ПОЛЕ», який знаходиться в приміщенні багатоповерхового житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , в тому числі жителів вказаного багатоповерхового житлового будинку, який знаходиться за вказаною ж адресою.

ОСОБА_9 неповага до суспільства в діях ОСОБА_5 виразилась у відкрито виражених діях, а саме у здійсненні пострілу в громадському місці та місці відпочинку та проживання людей. Вказані дії були очевидні для нього та інших осіб. При цьому ОСОБА_5 нехтував громадським порядком, елементарними правилами поведінки, моральності, добропорядності.

Особлива зухвалість в діях ОСОБА_5 виразилась в грубому порушенні громадського порядку, при цьому явно приниження ОСОБА_8 , а також інших осіб, котрі в той час перебували поряд, а також в спричиненні потерпілому ОСОБА_8 , тілесного ушкодження у виді вогнепальної рани на 6 см. донизу від рівня пупка (тяжкість тілесних ушкоджень встановлюється).

09 червня 2024 року відповідні відомості за вказаним фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

09 червня 2024 року, о 18 год. 25 хв., ОСОБА_10 , в порядку вимог п. 2 ч. 1 ст. 208 КК України затримано за підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

10 червня 2024 року о 16 год. 20 хв. за погодження з прокурором ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, наголосив на наявності ризиків, передбачених п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та зазначив, що виключно даний запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного. Щодо клопотання сторони захисту про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту заперечував.

Захисник у судовому засіданні щодо клопотання прокурора заперечувала, та зазначила, що діяння ОСОБА_5 не вірно кваліфіковано за ч. 4 ст. 296 КК України. Крім того, щодо ризиків на які посилається прокурор зазначила, що вони є необґрунтованими та безпідставними, і єдиний ризик на який може посилатися прокурор це тяжкість покарання, у разі доведеності вини, яке передбачено санкцією статті інкримінованої підозрюваному ОСОБА_5 . Щодо ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, зазначила, що він не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку, а інших доказів які б вказували на наміри переховування від слідства прокурором надано не було. Ризик знищення або спотворення будь-яких речей і документів, які мають суттєве значення для даного кримінального провадження, не обгрунтовано, зокрема, відсутній перелік речей та документів, а також заходи, які підозрюваний міг би застосувати для їх знищення. Не належно обґрунтований і ризик впливу на свідків, потерпілого, та перешкоджання кримінальному провадженню, оскільки не надано жодного доказу який свідчив про вчинення підозрюваним спроб спілкування із вказаними особами, або вчинення будь-яких дій які перешкоджали кримінальному провадженню. Щодо можливого вчинення інших кримінальних правопорушень, зазначила, що відомості про судимості, які могли б свідчити про злочинний спосіб життя підозрюваного відсутні, до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягувався, на обліку у психіатра чи нарколога не перебуває. Разом з тим зауважила, що клопотання не містить обґрунтування неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, а відтак просить суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку захисника та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Суд заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання про застосування запобіжного заходу, включаючи витяг з ЄРДР, приходить до наступних висновків.

Слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушння, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Відповідно до ч. 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурором та слідчим, в обґрунтування даного клопотання, зазначено, що встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, санкція за яке передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, а відтак розуміючи, що у разі визнання його винним у вчиненні вказаного злочину йому загрожує покарання виключно у виді позбавлення волі, через що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; будучи на волі підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, що має істотне значення для встановлення обставин вчиненого кримінального правопорушення, з метою уникнення від покарання, що йому загрожує; незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному проваджені, оскільки ОСОБА_5 відомі анкетні данні, місця проживання свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню, а саме, незаконно впливати на осіб, які на теперішній час не допитані як свідки, однак яким можуть бути відомі відомості щодо обставин вчиненого ним даного кримінального правопорушення, а також перебуваючи на волі під час здійснення впливу на свідків, потерпілого та або інших осіб, які на даний час не допитані в якості свідків може здійснювати в їх адресу як погрози спричинення тілесних ушкоджень, так і безпосередньо їх спричинювати.

На думку слідчого судді наявність усіх зазначених ризиків прокурором не доведено під час розгляду клопотання та не обґрунтовано доказами, які долучені до клопотання.

Під час судового засідання встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався (під час розгляду клопотання прокурор не спростував дану інформацію, оскільки взагалі не надано вимогу про судимість останнього), має постійне місце проживання, де мешкає в цивільному шлюбі з громадянкою ОСОБА_11 , яка стоїть на обліку по спостереженню вагітності, та з якою вони подали заяву на реєстрацію шлюбу, про що свідчить довідка начальника Вишгородського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ОСОБА_12 , та має офіційне джерело прибутку. Вказані обставини свідчать про достатні стримуючі соціальні зв`язки підозрюваного, які можуть забезпечити його належну поведінку під час досудового слідства без ізоляції від суспільства.

За таких обставин, не вирішуючи питання доведеності вини ОСОБА_5 і правильності кваліфікації його діяння, суд вважає, що для вирішення питання про застосування запобіжного заходу підозра в розумінні вимог ст. 177 КПК України є обґрунтованою.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або довести, що така можливість настільки незначна, що може не виправдати досудове тримання під вартою.

Щодо ризику передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя зазначає, що вказаний ризик є безпідставним, оскільки в клопотанні не визначено переліку речей та документів, які саме міг би підозрюваний ОСОБА_5 знищити, сховати або спотворити, та не зазначено яким би способом підозрюваний міг це зробити. Крім того, як вбачається з матеріалів клопотання було проведено обшук, за місцем проживання підозрюваного, в ході якого було виявлено та вилучено майно, яке на підставі постанови слідчого від 09.06.2024 року було визнано речовими доказами та передано до кімнати зберігання речових доказів Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області, що виключає сторонній доступ до них, а відтак підозрюваний не має можливості їх знищити або спотворити.

Щодо ризику впливу підозрюваного на потерпілого та свідків, а також здійснення в їх адресу погрози тілесних ушкоджень, то слідчий суддя погоджується із позицією сторони захисту, що це є лише припущенням прокурора, яке не підтверджено жодним належним та допустимим доказом, і жодних документів які б свідчили про спроби підозрюваного спілкуватись із вказаними особами суду надано не було.

Таким чином, з урахуванням обставин, встановлених у ході розгляду клопотання, беручи до уваги обставини та характер вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що ризики, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, а саме, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь яку із речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого та свідків, спростовуються наданими у судовому засіданні поясненнями та долученими документами, а тому слідчий суддя приходить до переконання, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового засідання. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених не неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків під час досудового розгляду кримінального провадження, а отже у клопотанні про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити та застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладанням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 194, 196, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 08.08.2024 року включно.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , окрім розумного фактичного часу необхідного для прибуття за викликом слідчого, прокурора чи суду, перебування в суді й участі в судових засіданнях, надання невідкладної медичної допомоги в закладах охорони здоров`я.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- не покидати місця постійного проживання а саме: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, крім розумного фактичного часу необхідного для прибуття за викликом до суду, прокурора, слідчого, перебування в приміщенні суду під час розгляду кримінального провадження, надання невідкладної медичної допомоги в закладах охорони здоров`я та в інших невідкладних випадках пов`язаних із рятуванням життя чи здоров`я в умовах воєнного стану;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Вишгородське РУП ГУ НП в Київській області.

Ухвала діє до 08.08.2024 року включно.

Повний текст ухвали проголошено - 14.06.2023 року о 14.00 годині

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1

Порядок та строки оскарження ухвали мені роз`ясненні, її копія мені вручена:

11.06.2024 року _______________ ОСОБА_5

11.06.2024 року _______________ ОСОБА_4