Справа № 643/6588/24
Провадження № 1-кс/643/749/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.06.2024 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на пістолет травматичний «Т910» 9 мм., магазин з 12 патронами, дозвіл на зброю № НОМЕР_1 від 27.11.2020 року, яке було вилучено 17.06.2024 у період часу з 15 год. 10 хв. до 15 год. 50 хв. дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а також визначити місце зберігання вилученого майна.

Обґрунтовуючи клопотання прокурор зазначила, що до ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_5 , 1974 р.н., про те, що 16.06.2024, приблизно о 18:00 год., за адресою: АДРЕСА_2 на території парковки ТРК "Україна" невстановлена особа, з хуліганських спонукань пошкодила автомобіль, що належить на праві власності заявнику, чим спричинила матеріалі збитки, які наразі встановлюються та нанесла ОСОБА_5 тілесні ушкодження.

Відомості про вчинений кримінальний проступок дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП України в Харківській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000527 від 17.06.2024 за ознаками проступку, передбаченого ч.1 ст.296 Кримінального кодексу України.

У період часу з 15 год. 10 хв. до 15 год. 50 хв. 17.06.2024 дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено пістолет травматичний «Т910» 9 мм., магазин з 12 патронами, дозвіл на зброю № НОМЕР_1 від 27.11.2020.

Прокурор вказує, що наразі існують достатні підстави вважати, що вилучене в ході огляду місця події майно є предметом вчинення кримінального проступку та може бути доказами факту та обставин, що встановлюються. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплекс слідчих та процесуальних дій, відповідних експертиз серед яких криміналістичне дослідження посвідчення водія, що його супроводжує, що потребує певного часу, тому повернення зазначених речей може зашкодити подальшому досудовому розслідуванню, призвести до їх приховування або знищення.

У судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути без її участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000527 від 17.06.2024, за ознаками проступку, передбаченого ч.1 ст.296 Кримінального кодексу України.

Досудове розслідування розпочато за заявою ОСОБА_5 , 1974 р.н., про те, що 16.06.2024, приблизно о 18:00 год., за адресою: АДРЕСА_2 на території парковки ТРК "Україна" невстановлена особа, з хуліганських спонукань пошкодила автомобіль заявника, погрожувала йому предметом схожим на пістолет, яким наносила йому тілесні ушкодження у голову, а також розпилила в обличчя сльозогінний газ.

Під час огляду місця події, проведеного 17.06.2024 у період часу з 15 год. 10 хв. до 15 год. 50 хв. дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30 у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено пістолет травматичний «Т910» 9 мм., магазин з 12 патронами, дозвіл на зброю № НОМЕР_1 від 27.11.2020.

Відповідний протокол зауважень не містить. Також до клопотання долучено заяву ОСОБА_6 , у якій він повідомляє, що добровільно видає для долучення до матеріалів провадження вилучене під час огляду майно.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням (ч.2 ст.131 КПК України).

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.1, 2 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як на правову підставу для арешту вказаного у клопотанні майна сторона обвинувачення посилається на те, що вилучене майно є речовими доказами у кримінальному провадженні №0000527 від 17.06.2024.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.296 КПК України, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третьою особою таким майном, а деяке вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів.

Так, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, враховуючи положення ст.98 КПК України слідчий суддя приходить до висновку, що дозвіл на зброю № НОМЕР_1 від 27.11.2020 не містять у собі критеріїв речових доказів у даному кримінальному провадженні та не підлягає арешту, оскільки з матеріалів клопотання не вбачається, що вилучений дозвіл був знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, чи набутий кримінально протиправним шляхом.

Також, слід зазначити, що задовольнивши клопотання у частині накладення арешу на дозвіл на зброю ОСОБА_6 фактично буде позбавлено у праві на володіння та носіння зброї, що у розумінні ст.131 КПК України є іншим, відміннім від арешту майна, заходом забезпечення кримінального провадження, а саме - тимчасовим обмеженням у користуванні спеціальним правом. За процесуальної необхідності та наявних правових підстав, слідчий за погодженням з прокурором або прокурор не позбавлений можливості ініціювати перед слідчим суддею питання про тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом у відношенні ОСОБА_6 .

Разом з цим, зважаючи на обставини даного кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про відповідність вилученого травматичного пістолету «Т910» 9 мм. та магазину з 12 патронами вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучене майно є знаряддям кримінального правопорушення, яке могло зберегти на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Абзацом другим ч.1 ст.170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Таким чином, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо необхідності накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів на травматичний пістолет «Т910» 9 мм. та магазин з 12 патронами, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення та на теперішній час здійснюється досудове розслідування, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Що стосується клопотання прокурора про визначення місця зберігання майна, слід зазначити, що вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції сторони обвинувачення. Більше того, розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст.173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на пістолет травматичний «Т910» 9 мм. та магазин з 12 патронами, які було вилучено 17.06.2024 у період часу з 15 год. 10 хв. до 15 год. 50 хв. дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

У задоволенні клопотання про накладення арешту на дозвіл на зброю № НОМЕР_1 від 27.11.2020 та визначенні місця зберігання арештованого майна відмовити.

Зобов`язати слідчого, прокурора негайно повернути власнику це тимчасово вилучене майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1