Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1788/24
Номер провадження 1-кс/711/513/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2024 року

м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

при секретарі судових засідань - ОСОБА_2

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4

підозрюваної - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу захисту інтересів дітей та протидії насильству Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження № 0000131 від 03.04.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.166 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Вапнярка Вінницької області, українки, громадянки України, фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.166 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в особливо важливих справах криміналіст відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням в якому просить застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці та покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи багатодітною матір`ю дітей ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , не будучи позбавленою батьківських прав відносно останніх, всупереч вимогам ст.ст.150, 155 Сімейного кодексу України, ст.ст.11, 12 Закону України «Про охорону дитинства», якими передбачено, що предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини, а також батьки зобов`язані виховувати дітей, піклуватися про їх здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку їх природних здібностей, поважати гідність дітей, готувати їх до самостійного життя та праці, і нести відповідальність за порушення прав і обмеження законних інтересів дітей на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, злісно не виконувала, встановлених законом обов`язків по догляду за дітьми.

Так, ОСОБА_5 у період часу з 15 листопада 2022 року, коли почала спільно проживати зі своїми дітьми та співмешканцем ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , у зйомному житлі, в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , по 25 грудня 2022 року злісно ухилялася від виконання обов`язків по догляду за малолітнім сином ОСОБА_10 , не піклувалася про його здоров`я, фізичний та моральний розвиток, неодноразово вчиняла сімейні конфлікти, ображала його грубими нецензурними лайками та допускала факти нанесення тілесних ушкоджень своїм співмешканцем ОСОБА_13 останньому.

Злісне самоусунення ОСОБА_5 від виконання батьківських обов`язків полягало в тому, що останній достеменно відомо, що її співмешканець ОСОБА_13 у період часу з 14.12.2022 по 24.12.2022, більш точні час та день досудовим розслідуванням не встановлений, застосував до малолітнього ОСОБА_10 фізичне насильство, яке виразилося в нанесенні безліч ударів по голові, сідницям інших частинах тіла. Внаслідок неправомірних дій ОСОБА_13 малолітній ОСОБА_10 отримав тілесні ушкодження у вигляді: рани у основи статевого члена, крововиливів під білкову оболонку лівого ока, які згідно висновку судово-медичної експертизи від 23.01.2024 № 02-01/1 відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я; а також садна на голові, синця на спині, саден на правій сідниці, на правому стегні, синців на обох гомілках, які відповідно до висновку вказаної експертизи відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.

При цьому ОСОБА_5 не вживала будь-яких дій до припинення ОСОБА_13 кримінального правопорушення та захисту своєї дитини від вказаних протиправних дій, до правоохоронних органів з указаного питання не зверталася, внаслідок чого настали тяжкі наслідки у вигляді тілесних ушкоджень та психологічних страждань малолітнього ОСОБА_10 .

Крім того, систематичне психологічне знущання з боку ОСОБА_5 та фізичне насильство з боку ОСОБА_13 у період часу з 15.11.2022 по 25.12.2022 стосовно малолітнього ОСОБА_10 призвели до спричинення йому важкої психоемоційної травми. Так, у відповідності до висновку судово-психологічної експертизи від 19.07.2023 № 879/23-23 сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості матері ОСОБА_5 , особливості їх виховної поведінки, потураючо-гіперпротекційний тип виховання сприяє розвитку демонстративних (істероїдних) і гіпертимних рис особистості у дитини. Це тип негармонійного (патологізуючого) сімейного виховання, що визначається у даному психологічному дослідженні, негативно впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття благополуччя сина ОСОБА_10 , та сприяють нестабільності емоційного стану дитини, розвитку тривожності, депресивного стану, відсутності почуття безпеки та стабільності.

За результатами психологічного дослідження вбачається, що у поведінці ОСОБА_10 прослідковується наявність депресивного стану, почуття незахищеності, присутні страхи, наявна імпульсивність в поведінці та орієнтація на минулий негативний досвід. Така поведінка являється реакцією на ситуації, що асоціюються з пережитим минулим досвідом, коли мати ОСОБА_5 жорстоко відносилася до сина та гостро критикувала прояви емоцій, що вважала неприйнятними для поведінки дитини (неслухняність, сльози, бажання обіймів та інших проявів любові дитиною від матері, фізіологічних процесів).

Також, у відповідності до висновку судово-психологічної експертизи від 19.07.2023 № 880/23-23 встановлено, що у малолітнього ОСОБА_10 наявні зміни в емоційному стані, індивідуально психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню його як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин (домашнє фізичне та психологічне насильство, смерть сестри ОСОБА_11 ). Вказана ситуація є психотравмувальною для малолітнього ОСОБА_10 та має значний психотравмуючий вплив ситуації і значний ступінь ураженості особистості останнього.

Вказаними діями ОСОБА_5 вчинила кримінальне правопорушення, пов`язане з домашнім насильством, чим порушила права малолітнього потерпілого ОСОБА_10 на нормальний фізичний, психічний та соціальний розвиток дитини, що гарантується ст.52 Конституції України, згідно якої будь-яке насильство над дитиною та її експлуатація переслідуються законом та ст.10 Закону України «Про охорону дитинства», згідно якої кожній дитині гарантується право на свободу, особисту недоторканість та захист гідності.

Крім того, 23.12.2022 у період часу з 17 години по 19 години, більш точної години події встановити в ході досудового розслідування не виявилося можливим, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись в окремій кімнаті квартири АДРЕСА_3 буднику АДРЕСА_1 , перебуваючи з ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , в сімейних відносинах, як матір та донька і фактично являлася особою, яка зобов`язана піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, за місцем спільного проживання, внаслідок систематичного самоусунення, злісного невиконання своїх батьківських обов`язків, допустилаотримання при об`єктивно невстановлених обставинах малолітньою ОСОБА_11 тілесних ушкоджень у виді травми голови у вигляді синців в обох навколоочних ділянках, синця в лобній ділянці зліва, справа та в її центральній частині, синця в лівій скроневій ділянці, синців в обох завушних ділянках та по заднім поверхням обох вушних раковин, синців в ділянці правого кута рота, крововиливів в м`які покрови голови з боку їх внутрішньої поверхні в лобній ділянці зліва, в тім`яній ділянці по центру з поширенням на потиличну ділянку, в лівій завушній ділянці, крововиливів під тверду мозкову оболонку в проекції обох тім`яних часток, правої потиличної частки, крововиливів під м`які мозкові оболонки в проекції обох тім`яних часток та правої потиличної частки, які у відповідності до висновків судово-медичних експертиз від 26.12.2022 № 05-8-02/323, від 23.03.2023 № 05-8-02/232/7д, від 02.05.2023 № 03-01/05-8-02/232/2, відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя, від яких настала смерть малолітньої ОСОБА_11 .

Вказаними діями ОСОБА_5 вчинила кримінальне правопорушення, пов`язане з домашнім насильством, що спричинило тяжкі наслідки у вигляді смерті ОСОБА_11 , чим порушила права малолітньої потерпілої на життя, що гарантується ст. 27 Конституції України, згідно якої кожна людина має невід`ємне право на життя, ніхто не може бути свавільно його позбавлений, та ст.ст.6, 10 Закону України «Про охорону дитинства», згідно яких кожна дитина має право на життя та кожній дитині гарантується право на свободу, особисту недоторканість та захист гідності.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.166 КК України, а саме: злісне невиконання батьками, встановлених законом обов`язків по догляду за дитиною, що спричинило тяжкі наслідки.

У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюються ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку смт. Вапнярка Вінницької області, українку, громадянку України, фактично проживаючу в АДРЕСА_1 , раніше не судиму.

На підставі зібраних доказів 29.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.166 ККУкраїни.

Причетність ОСОБА_5 до інкримінованого їй кримінального провадження підтверджується доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 24.12.2022 із додатками до нього;

- протоколом огляду місця події від 26.12.2022 із додатками до нього;

- протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_6 ;

- протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_9 ;

- висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_11 від 26.12.2022 №05-8-02/323;

- картою виїзду швидкої медичної допомоги від 24.12.2022 на ім`я ОСОБА_11 ;

- висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_11 від 23.03.2022 №05-8-02/323/7д;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

- протоколом слідчого експерименту із свідком ОСОБА_13 ;

- висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_11 від 02.05.2023 №03-01/05-8-02/323/2;

- протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ;

- протоколом одночасного допиту між свідками ОСОБА_13 та ОСОБА_5 ;

- висновком судово-психологічної експертизи стосовно малолітнього свідка ОСОБА_10 від 19.07.2023 № 879/23-23;

- висновком судово-психологічної експертизи стосовно малолітнього свідка ОСОБА_10 від 19.07.2023 № 880/23-23;

- висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_11 від 02.11.2023 № 03-01/05-8/02/323/13;

- висновком судово-психологічної експертизи стосовно свідка ОСОБА_13 від 27.10.2023 № СЕ-19/124-23/11380-ПС;

- висновком судово-медичної експертизи відносно малолітнього свідка ОСОБА_10 від 23.01.2024 № 02-01/1;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 , розуміючи, що вона підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Крім того, є підстави вважати, що підозрювана може впливати на малолітніх свідків, експертів та спеціалістів, що надає йому можливість шляхом вмовляння, підкупу, залякування вимагати дачу неправдивих показів.

Також, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що вражатиметься у неявці за викликами до органу досудового розслідування, суду, з метою затягування досудового та судового розгляду, а також невиконанні інших процесуальних обов`язків.

Такі ризики ґрунтуються і на тому, що отримані відомості в кримінальному провадженні про кримінальне правопорушення, вчинене ОСОБА_5 в повній мірі знайшли своє підтвердження.

Також слід врахувати наявні обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує їй в разі визнання винною у вчиненні злочину. Оцінюючи та аналізуючи вік, стан здоров`я підозрюваної, міцність її соціальних зв`язків, приходжу до висновку, що забезпечити належну поведінку ОСОБА_5 можливо шляхом застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Таким чином, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладається необхідність запобігання спробам переховування від органу досудового розслідування та суду; незаконному впливу на свідків, потерпілих, експертів, спеціалістів; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Вказане свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам шляхом застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів.

Системний аналіз законодавства свідчить, що рішенням про застосування запобіжного заходу суд повинен забезпечити не тільки права підозрюваної, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, в тому обов`язків по догляду за малолітніми (неповнолітніми) дітьми. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільств.

З урахуванням викладеного, слідчий, за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням в якому просить застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці та покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 підтримав клопотання та пояснив, що органом досудового розслідування здійснюється кримінальне провадження за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.166 КК України, а саме: злісне невиконання батьками, встановлених законом обов`язків по догляду за дитиною, що спричинило тяжкі наслідки. Згідно з п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 , розуміючи, що вона підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Крім того, є підстави вважати, що підозрювана може впливати на малолітніх свідків, експертів та спеціалістів, що надає йому можливість шляхом вмовляння, підкупу, залякування вимагати дачу неправдивих показів. Також, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що вражатиметься у неявці за викликами до органу досудового розслідування, суду, з метою затягування досудового та судового розгляду, а також невиконанні інших процесуальних обов`язків. Враховуючи наявність на утриманні дітей, просить застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби.

Прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання із наведених підстав, просить врахувати наявність ризиків, а саме можливість переховування, а також впливу на потерпілого та дітей, як свідків та експертів, що проводили експертизу.

Підозрювана ОСОБА_5 щодо обрання запобіжного заходу поклалася на розсуд суду, вказала, що працює неофіційно і їй саме такий запобіжний захід потрібен, щоб вона могла ввечері добратися додому, а це може бути 22га 23тя година.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з вимогами ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України "метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування розслідується кримінальне провадження №0000131 від 03.04.2023 в якому ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.116 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до не тяжких злочинів, за вчинення якого, санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років.

29.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.116 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 24.12.2022 із додатками до нього; протоколом огляду місця події від 26.12.2022 із додатками до нього; протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_7 ; протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_6 ; протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_9 ; висновком судово-медичної експертизи трупа Нгуєн Анни-Ханни від 26.12.2022 № 05-8-02/323; картою виїзду швидкої медичної допомоги від 24.12.2022 на ім`я ОСОБА_11 ; висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_11 від 23.03.2022 № 05-8-02/323/7д; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом слідчого експерименту із свідком ОСОБА_13 ; висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_11 від 02.05.2023 № 03-01/05-8-02/323/2; протоколом допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ; протоколом одночасного допиту між свідками ОСОБА_13 та ОСОБА_5 ; висновком судово-психологічної експертизи стосовно малолітнього свідка ОСОБА_10 від 19.07.2023 № 879/23-23; висновком судово-психологічної експертизи стосовно малолітнього свідка ОСОБА_10 від 19.07.2023 № 880/23-23; висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_11 від 02.11.2023 № 03-01/05-8/02/323/13; висновком судово-психологічної експертизи стосовно свідка ОСОБА_13 від 27.10.2023 № СЕ-19/124-23/11380-ПС; висновком судово-медичної експертизи відносно малолітнього свідка ОСОБА_10 від 23.01.2024 № 02-01/1 та іншими матеріалами.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст.116 КК України, є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Щодо доводів сторони обвинувачення про існування ризиків, визначених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, які дають підстави для обрання запобіжного заходу підозрюваному, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховування від правосуддя, слідчий суддя оцінює через призму обставин цього кримінального правопорушення та приходить до висновку, що ризик переховування є актуальним, зважаючи на тяжкість ймовірного покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_5 винуватою у вчиненні інкримінованого їй органом досудового розслідування кримінального правопорушення.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику переховування підозрюваною ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, з огляду на встановлені в судовому засіданні обставини.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та свідків, експертів (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Також, підозрювана ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що вражатиметься у неявці за викликами до органу досудового розслідування, суду, з метою затягування досудового та судового розгляду, а також невиконанні інших процесуальних обов`язків (п.4 ч.1 т.177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами доказів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені в ст.178 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Отже, підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваної ОСОБА_5 у виді домашнього арешту відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши їй залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу із 22 години до 06 години, з покладенням обов`язків визначених ч.5 ст.194 КПК України, необхідність яких була доведена прокурором, та які будуть пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваної, тобто не суперечитимуть п.2 ч.3 ст.132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, викладеної у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 09 червня 2005 року), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 року), оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, визначених частиною 5 ст.194 КПК України та який в повній мірі забезпечить запобіганню ризикам, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваною місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану. В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваній ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останньої в укритті.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу захисту інтересів дітей та протидії насильству Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000131 від 03.04.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.166 КК України задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, тобто до 28.04.2024, включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

- заборонити в період часу із 22 години до 06 години залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з іншими учасниками кримінального провадження, а саме: свідками, потерпілими, експертами, спеціалістами у цьому ж кримінальному провадженні.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали до 28 квітня 2024, включно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваною місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваній ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебуванні останньої в укритті.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваній, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Виконання ухвали доручити працівникам СУ ГУНП в Черкаській області.

Копію даної ухвали вручити підозрюваній, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору та начальнику ГУ НП в Черкаській області, - для відому та виконання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі її оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 05.03.2024.