Справа №295/2399/24
УХВАЛА

Іменем України

16.02.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене дізнавачем СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000185 від 08.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на рішення Корольовського районного суду м. Житомира по справі №296/1083/22 від 24.11.2022 року на 5 аркушах із штрих-кодом на кожній сторінці з правої сторони у низу *628*23621975*1*1*.

Досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні встановлено, що 10.02.2024 року було допитано у якості свідка ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою АДРЕСА_1 , яка перебуває на посаді помічника судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_6 , яка пояснила, що 18.01.2024 року близько 10:30 год, перебуваючи за місцем роботи, останню викликали до керівника апарату щодо перевірки факту винесення суддею рішення по справі № 296/1083/22 від 24.11.2022 року, оскільки до загального відділу суду, розміщеного в кабінет № 105, звернулась ОСОБА_7 для проставлення відмітки про набрання рішення суду законної сили, оскільки в ЦНАПі їй відмовлено у реєстрації права власності на майно, а саме на квартиру АДРЕСА_2 .

Також ОСОБА_5 пояснила, що візуально оглянувши, вказане рішення містило ряд візуальних відмінностей та граматичних помилок, непритаманних стилю написання рішень підготовки проектів, які входять до посадових обов`язків останньої. Увівши номер справи № 296/1083/22 в програмі документообігу суду «Д- 3», остання виявила, що за вищевказаним номером справи №296/1083/22 та номером провадження 1-кс/ 296/413/22, що надійшло до суду 16.02.2022 року, постановлено ухвалу 21.02.2022 слідчим суддею ОСОБА_8 про тимчасовий доступ до речей і документів. Ввівши штрих-код *628*23621975*1*1* в автоматизованій системі документообігу суду «Д - 3», виявила, що за таким знаходиться ухвала суду від 19.12.2022 року у справі №296/8769/22, постановлена суддею ОСОБА_6 , представником позивача у вказаній цивільній справі був ОСОБА_9 . Після чого ОСОБА_5 виявила візуальну точність підпису судді ОСОБА_6 , що міститься у рішенні, наданому ОСОБА_7 у справі № 296/1083/22 та в ухвалі від 19.12.2022 у справі №296/8769/22. Після чого ОСОБА_5 відібрала у ОСОБА_7 оригінал рішення №296/1083/22 від 24.11.2022 року, яке містить ознаки підробки.

Дізнавачем СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 12.02.2024 у період часу з 11:27 год по 11:45 год проведено огляд місця події за адресою м. Житомир, майдан Соборний 1, Корольовського районного суду міста Житомира, кабінет № 300, де ОСОБА_5 , помічник судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_6 , добровільно надала рішення по справі №296/1083/22 від 24.11.2022 року Корольовського районного суду м. Житомира на 5 аркушах із штрих-кодом на кожній сторінці з правої сторони внизу *628*23621975*1*1*.

Зазначене майно було поміщене до паперового конверту НПУ, опечатано згідно правил упакувань речових доказів та вилучено до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначила, що вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, у разі його повернення особі, у законному володінні якої воно перебуває, це може призвести до знищення слідів злочину, що були на ньому залишені, що в подальшому може вплинути на хід досудового розслідування.

Поданою до суду заявою дізнавач просила розгляд справи проводити без її участі, клопотання підтримала.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне №0000185 від 08.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, в рамках якого постановою дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 12.02.2024 року майно, на яке слідчий просить накласти арешт, визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого іде воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, користування, розпорядження) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Наявні у клопотання матеріали свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

З урахуванням викладеного, оскільки вилучене майно може бути використане як докази на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою проведення необхідних судових експертиз, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на рішення Корольовського районного суду м. Житомира по справі №296/1083/22 від 24.11.2022 року на 5 аркушах із штрих-кодом на кожній сторінці з правої сторони у низу *628*23621975*1*1*.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1