ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського апеляційного суду в режимі відеоконференції кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 на ухвалу Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 25 жовтня 2023 року про повернення прокурору обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000126 від 14.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч.1 ст.249 Кримінального кодексу України (далі- КК),-

В С Т А Н О В И Л А :

Оскаржуваною ухвалою суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000126 від 14.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч.1 ст.249 КК України повернуто прокурора для усунення недоліків, передбачених ст.291 Кримінального процесуального кодексу України (далі- КПК).

В апеляційній скарзі прокурор порушує питання про скасування ухвали суду першої інстанції у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. В обґрунтування своїх вимог апелянт вказує на те, що в обвинувальному акті зазначені всі відомості, передбачені ст.291 КПК, а місцевий суд, повертаючи обвинувальний акт та зазначаючи підставою недоведеність заподіяння обвинуваченим ОСОБА_7 істотної шкоди, вийшов за межі предмета судового розгляду, який вирішується у підготовчому судовому засіданні, чим фактично вдався до дослідження обставин кримінального провадження, оцінка яких надається під час судового розгляду по суті.

Водночас, як зазначає прокурор, посилаючись при поверненні обвинувального акту на відсутність протидії кримінальним правопорушенням проти довкілля серед пріоритетних напрямків діяльності, визначених заступником Генерального прокурора в період дії військового стану, суд першої інстанції взагалі не керувався вимогами кримінального та кримінального процесуального закону, чим, на думку апелянта, порушив засади законності, встановлені ст.9 КПК.

Такими чином прокурор вважає, що судом не встановлено та у своєму рішенні не наведено жодних порушень, що утворюють законні підстави для повернення обвинувального акту прокурору.

Натомість, як зауважує апелянт, встановлені під час судового розслідування обставини та свою вину обвинувачений ОСОБА_7 в порядку с.302 КПК беззаперечно визнав і згоден на розгляд справи за його відсутності, потерпілий не заперечує проти такого розгляду, а прокурор надіслав до суду обвинувальний акт разом з клопотанням про спрощений порядок судового розгляду. При цьому прокурор наголошує, що сам факт повернення предмета посягання може бути визнано фактичним відшкодуванням завданої шкоди, проте в жодному разі не свідчить про відсутність складу чи події кримінального правопорушення, а розмір істотної шкоди визначений висновками економічної експертизи.

Поміж іншого в апеляційній скарзі прокурор зазначає, що статус військовослужбовця не наділяє обвинуваченого ОСОБА_7 імунітетом від кримінальної відповідальності за вчинення незаконного вилову раків.

З огляду на викладене прокурор просить апеляційний суд скасувати ухвалу Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 25 жовтня 2023 року та призначити новий розгляд обвинувального акту у суді першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши прокурора на підтримку доводів поданої ним апеляційної скарги, який наполягав на її задоволенні у повному обсязі, просив скасувати рішення місцевого суду та призначити новий розгляд у суді першої інстанції, вислухавши думку обвинуваченого та його захисника, які підтримали доводи апеляційної скарги прокурора та не заперечувати проти її задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Згідно з положеннями ч.1 ст.404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст.370 цього Кодексу судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, при цьому його законність повинна базуватись на правильному застосуванні норм матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Між тим, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції не дотримано вимог кримінального процесуального закону з огляду на таке.

В обґрунтування свого рішення про невідповідність обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000126 від 14.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч.1 ст.249 КК вимогам ст.291 КПК та необхідність його повернення прокурору, суд першої інстанції зазначив, що обвинувальний акт не відповідає вимогам п.п.3, 5, 7 ч.2 ст.291 КПК, який повинен містити, зокрема, анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство), виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Аргументуючи свої висновки суд в ухвалі вказав, що в обвинувальному акті зазначено, що обвинувачений ОСОБА_7 , проходячи військову службу за контрактом 14 вересня 2023 року на березі річки Сіверський Донець в районі центрального пляжу в с. Щурове Лиманської ТГ Краматорського району Донецької області впіймав 56 річкових раків (лат. Astacus Leptodactylus) загальною кількістю, розміром до 7 см., та склав їх у сачок, чим спричинив істотну шкоду громаді.

В той же день, 14 вересня 2023 року постановою старшого дізнавача сектору дізнання СД ВП № 3 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_9 по кримінальному провадженні № 0000126 від 14 вересня 2023 року визнано речовими доказами 56 річкових раків (лат. Astacus Leptodactylus), та з метою недопущення загибелі раків останні були повернуті до середовища проживання акваторії річки Сіверський Донець.

Згідно наданого висновку експерта від 19 вересня 2023 року № 02/09/23, тобто зробленого через 5 днів, після події, зазначено що у кримінальному провадженні №0000126 від 14 вересня 2023 року завдана матеріальна шкода складає 186592,00 (сто вісімдесят шість тисяч п`ятсот дев`яносто дві) грн.

Натомість, як констатував місцевий суд, в матеріалах справи відсутні документи підтверджуючі, що предметом дослідження експерта були власноруч, без допомоги будь-яких засобів лову, впіймані, солдатом контрактником, 56 річних раків, котрі щойно, негайно в процесі вилову, 14 вересня 2023 року були випущені в річку, з метою недопущення їх загибелі на що і вказує дізнавач майор поліції ОСОБА_9 у своїй постанові. Крім того не заявлено цивільного позову з приводу, передбаченої статтею, обов`язкової кваліфікуючої ознаки завдання істотної шкоди, а саме з приводу вилову раків котрі, живими були випущеними в річку в момент події.

Отже, на думку суду, не зважаючи на вказані обставини процесуальні керівники та органи дізнання, розслідуючи, на їх думку, пріоритетну справу, до складу якої увійшло все керівництво Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону, дійшли висновку, що діяннями солдата завдано істотну шкоду громаді, внаслідок вилову раків та негайного їх випущення в річку.

Суд також звернув свою увагу на те, що заступником Генерального прокурора ОСОБА_10 при призначенні військових прокурорів були визначенні головні завдання діяльності в період військового стану. Серед них - протидія злочинам у сфері національної безпеки, бюджетній сфері, обороно-промисловому комплексі, у сфері державних закупівель. Серед пріоритетних напрямів роботи спецпрокурорів не визначались завдання з розслідування справ пов`язаних з виловом раків чи риби солдатами, котрі добровільно стали на захист України від російської агресії.

Однак апеляційний суд не може погодитися з наведеними в ухвалі суду першої інстанції доводами виходячи з наступного.

Як зазначено у п.3 ч.3 ст.314 КПК у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Обвинувальний акт має містити відомості, зазначені у ч.2 ст.291 КПК.

Зокрема, у п.3 ч.2 ст.291 КПК вказано, що в обвинувальному акті зазначаються анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення ( п.5 ч.2 ст.291 КПК ) та розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням ( п.7 ч.2 ст.291 КПК ).

ККС ВС у своїй постанові від 29 листопада 2018 року (справа №662/693/16-к, провадження № 51-5773км18) зазначив, що відповідно до п.13 ч.1 ст.3 КПК, обвинуваченням є твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.42 КПК обвинуваченим є особа, обвинувальний акт щодо якої переданий до суду в порядку, передбаченому ст.291 цього Кодексу, а обвинувальний акт, згідно з п.3 ч.2 ст.283 КПК, є однією із форм закінчення досудового розслідування, тобто обвинувальний акт це підсумковий документ, яким визнається достатність доказів, зібраних під час досудового розслідування, засвідчується його завершення й надання доступу до матеріалів стороні захисту. Обвинувальний акт затверджується прокурором й одночасно з його переданням до суду вручається учасникам кримінального провадження під розписку, як це передбачено ст.293 КПК. Для суду цей процесуальний документ є правовою підставою для призначення підготовчого судового засідання, судового розгляду, визначення його меж.

Висунення публічного обвинувачення здійснюється в умовах змагальності у судовому розгляді, коли прокурор оголошує короткий виклад або повний текст обвинувального акту (ч.2 ст.347 КПК), а суд роз`яснює суть обвинувачення і з`ясовує у обвинуваченого, чи зрозуміле воно йому (ч.1 ст. 348 КПК).

Таким чином, як зазначено Судом, на стадії досудового розслідування обвинувачення особи пов`язується з моментом складання обвинувального акта, що містить офіційну, сформовану на досудовому розслідуванні версію про вчинення особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Отже, системно-структурний аналіз наведених норм КПК вказує на те, що не будь-яке формальне недотримання вимог ч.2 ст.291 КПК є підставою для повернення обвинувального акту прокурору, а лише ті порушення, які унеможливлюють призначення судового розгляду кримінального провадження по суті висунутого особі обвинувачення.

Як убачається зі змісту обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000126 від 14.09.2023 (а.с.1-10) у ньому містяться усі відомості щодо формулювання обвинувачення у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення за ч.1 ст.249 КК, із зазначенням події кримінального правопорушення (часу, місця, способу та інших обставин вчинення кримінального правопорушення), форми вини, мотивів і мети вчинення злочину, а також правової кваліфікації дій обвинуваченого.

При цьому потерпілою стороною у даному кримінальному провадженні визнано Лиманську міську раду Донецької області, якій протиправними діями обвинуваченого ОСОБА_7 було завдано матеріальну шкоду в розмірі 186 592 грн. Однак цивільний позов не заявлено.

Копію обвинувального акту було вручено стороні захисту під розписку без будь-яких зауважень до форми його складання (а.с.19,20).

Окрім того, до обвинувального акту прокурором долучена заява обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_8 щодо беззаперечного визнання винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами та згодою з розглядом обвинувального акту у спрощеному провадженні (а.с.14-17).

У свою чергу представником потерпілого- ОСОБА_11 подана заява, в якій він погоджується з встановленими досудовим розслідування обставинами та дає згоду на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні. Шкода у кримінальному провадженні відшкодована у повному обсязі шляхом повернення незаконно виловлених раків до природного середовища річка Сіверський Донець, тому цивільний позов не заявляється. (а.с.18).

Отже, на переконання апеляційного суду, наведені в рішенні місцевого суду підстави для поверненя обвинувального акту не вказують на наявність порушень вимог кримінального процесуального закону та не можуть бути перешкодою для призначення даного кримінального провадження для розгляду по суті, оскільки в обвинувальному акті стосовно ОСОБА_7 за ч.1 ст.249 КК фактичні дані в своїй сукупності дають повне уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що, у свою чергу, дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

Крім того, в обвинувальному акті визначено потерпілого та розмір шкоди, який був заподіян протиправними діями обвинуваченого ОСОБА_7 .

Водночас, як слушно зазначається в апеляційній скарзі прокурора, місцевий суд, посилаючись у своєму рішенні на відсутність протидії кримінальним правопорушенням проти довкілля серед пріоритетних напрямків діяльності, визначених заступником Генерального прокурора ОСОБА_10 в період дії військового стану, взагалі не навів процесуальної аргументації своїм висновкам в цій частині, чим порушив засади законності, встановлені п.2 ч.1 ст.7, ст.9 КПК.

За таких обставин колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги прокурора щодо недотримання судом першої інстанції вимог кримінального процесуального закону, що відповідно до п.3 ч.1 ст.409, ч.1 ст.412 КПК, є підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції.

Підсумовуючи вищенаведене колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвалаІндустріального районного суду міста Дніпропетровська від 25 жовтня 2023 року про повернення прокурору обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000126 від 14.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч.1 ст.249 КК підлягає скасуванню у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, з поверненням обвинувального акту до суду першої інстанції для виконання вимог ст.ст.314-315 КПК.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.405, 407, 409, 412 та 418, 419 КПК, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 - задовольнити.

Ухвалу Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 25 жовтня 2023 року про повернення прокурору обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000126 від 14.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч.1 ст.249 КК- скасувати та повернути обвинувальний акт до суду першої інстанції для виконання вимог ст.ст.314-315 КПК.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили негайно й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ :

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4