Справа № 712/2120/23
Провадження №1-кс/712/5434/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника заявника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ПП «Дніпробуд-Центр» про скасування арешту, -

в с т а н о в и в :

ПП «Дніпробуд-Центр» звернулося до слідчого судді з клопотанням, в якому просило скасувати арешт майна, накладений згідно з ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 08.03.2023 у справі № 712/2120/23 у кримінальному провадженні № 0000020, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.03.2023.

Заявник посилається на те, що ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 712/2120/23 від 08.03.2023 накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :04:007:0020 за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною володільцю та орендарю нерухомого майна здійснювати будь-яку перереєстрацію земельної ділянки та передачу прав на неї іншим особам; вчиняти будь які дії спрямовані на забудову земельної ділянки з кадастровим номером :04:007:0020 за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя наклав арешт з метою виконання п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

З моменту внесення відомостей до ЄРДР пройшло понад 8 місяців, жодних активних дій органом досудового розслідування не вчиняється вже більше 6 місяців.

У вказаному кримінальному провадженні, на думку заявника, відсутній склад кримінального правопорушення, оскільки в межах міста, де знаходиться спірна земельна ділянка, і на якій знаходились дерева, не є лісом.

Представник заявника у судовому засіданні просив задовольнити клопотання та скасувати арешт майна.

Прокурор у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки потреба в арешті майна наразі не відпала, вказана земельна ділянка визнана речовим доказом в порядку ст. 98 КПК України, наразі необхідно визначити розмір шкоди. У кримінальному провадженні призначена експертиза для визначення розміру шкоди, на земельній ділянці, що перебуває в оренді у ПП «Дніпробуд Центр», знаходяться зрубані дерева. Яку методику буде застосовувати експерт для визначення шкоди, наразі не відомо, не виключається, що експерту знадобяться вирубані дерева.

Заслухавши представника заявника та прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000020 від 28.02.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 246, ст. 356 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 712/2120/23 від 08.03.2023 накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :04:007:0020 за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною володільцю та орендарю нерухомого майна здійснювати будь-яку перереєстрацію земельної ділянки та передачу прав на неї іншим особам; вчиняти будь які дії спрямовані на забудову земельної ділянки з кадастровим номером :04:007:0020 за адресою: АДРЕСА_1 .

Указана ухвала залишена без змін Черкаським апеляційним судом, про що постановлено ухвалу від 12.04.2023, зазначено про правомірність накладення арешту.

Постановою слідчого ОСОБА_5 від 03.03.2023 вказана земельна ділянка визнана речовим доказом в кримінальному провадженні № 0000020 від 28.02.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що при розгляді клопотання про скасування арешту слідчий суддя з урахуванням наданих доказів має з`ясувати питання обґрунтованості арешту, накладеного з тих чи інших підстав, визначених у ч. 2 ст. 170 КПК України, а також доцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Отже, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов:

- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба;

- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Тобто учасники судового провадження, які подали клопотання про скасування арешту майна, повинні довести окрему або одночасну наявність фактів необґрунтованості накладення такого арешту та/ або відпадання потреби в його застосуванні.

Обґрунтованість арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Зважаючи на приписи ст. 309 та ст. 174 КПК України, у випадку, коли особа (підозрюваний, інший власник або володілець майна) вважає накладення арешту необґрунтованим, він може: 1) оскаржити відповідну ухвалу слідчого судді в апеляційному порядку, або 2) заявити клопотання про скасування арешту такого майна на підставі ст. 174 КПК України. Однак одна і та ж підстава не може бути предметом неодноразового розгляду різними судами (слідчими суддями).

Арешт слідчим суддею накладався з метою збереження речових доказів та визначення розміру шкоди.

Наразі у кримінальному провадженні постановою слідчого від 28.06.2023 призначена судова інженерно-екологічна експертиза, на вирішення якої поставлено питання який розмір шкоди, заподіяної незаконною порубкою на території територіальної громади м. Черкаси, відповідно до протоколу огляду місця події від 07.04.2023?

Прокурор зазначила, що вирубані дерева знаходяться у земельній ділянці, що перебуває в оренді ПП «Дніпробуд-Центр», а тому не виключається необхідність огляду вказаних дерев на спірній земельній ділянці.

Отже, заявником не доведено, що в подальшому у застосуванні арешту майна на земельну ділянку відпала потреба.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання ПП «Дніпробуд-Центр» про скасування арешту, оскільки в ході розгляду клопотання не встановлено обставин, які б свідчили, що застосування заходу у вигляді арешту майна в даному випадку є необґрунтованим або наразі відпала потреба у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 174 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ПП «Дніпробуд-Центр» про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 15 листопада 2023 року о 16 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1