Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7285/15-к
У Х В А Л А

13 листопада 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

представника заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_6 , поданого в інтересах ОСОБА_7 , про скасування арешту нерухомого майна в межах розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 286, ч. 1 ст. 187, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 125, ч. 2 ст. 187, ч. 2 ст. 146 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На адресу суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6 , поданого в інтересах ОСОБА_7 , про скасування арешту нерухомого майна. Клопотання обґрунтоване тим, що під час досудового розслідування по кримінальному провадженню щодо ОСОБА_5 за клопотанням слідчого Подільського РУ ГУ МВС України в м. Києві ухвалою слідчого судді № 758/9911/14-к Подільського районного Києва від 26.08.2014 року накладено арешт на належну на той час йому квартиру АДРЕСА_1 .

У межах виконавчого провадження у цивільній справі 06.06.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 на підставі ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» та вищевказаного акту про проведені електронні торги ОСОБА_7 було видано свідоцтво, яким було посвідчено, що останньому належить квартира АДРЕСА_1 , зареєстровано в реєстрі за № 196.

Право власності позивача на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 06.06.2022 року (номер запису про право власності 46991101 про що свідчить витяг від 06.06.2022 року № 302138738.

Таким чином, наразі обвинувачений ОСОБА_5 не є власником, а застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту не стосуються його майна, а отже підстави для застосування арешту відпали. При цьому на даний час наявність арешту на квартирі АДРЕСА_1 , порушує права заявника, який є новим власником та не є учасником кримінального провадження.

Від представника заявника ОСОБА_6 у матеріалах провадження наявна заява про розгляд клопотання без участі сторони заявника.

Прокурор у судовому засіданні просив у задоволенні заяви відмовити, оскільки на стадії судового розгляду суд позбавлений права вирішувати питання скасування арешту майна до ухвалення вироку.

Захисник також заперечував проти скасування арешту та просив порушити питання про притягнення до кримінальної відповідальності державного виконавця, який не мав права за наявності накладеного в межах кримінального провадження арешту на квартиру обвинуваченого здійснювати її продаж.

Обвинувачений підтримав позицію захисника.

Суд зауважує, що на підтвердження доводів клопотання суду не надано ухвалу слідчого судді №758/9911/14-к Подільського районного Києва від 26.08.2014 року, якою накладено арешт на належну обвинуваченому квартиру АДРЕСА_1

Положеннями ч. 1 ст. 174 КПК України визначено, що власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, суд доходить висновку про відмову у задоволенні даного клопотання з огляду на таке.

Відповідно до положень ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Абзацом 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що скасування арешту можливе за умови, якщо заявник доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Санкцією ч. 2 ст. 187 КК України передбачено застосування додаткового покарання у вигляді конфіскації майна.

Крім того, у справі заявлено цивільний позов.

Згідно з ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Відповідно до приписів ст. 374 КПК України рішення щодо заходів забезпечення кримінального провадження вирішується під час ухвалення вироку.

Враховуючи, що на даній стадії кримінального провадження прокурором не долучено докази, а судом такі не досліджено, не доведено, що потреба у застосуванні заходу кримінального провадження відпала, при цьому представником заявника не додано копії ухвали, якою був накладений арешт, а тому таке клопотання слід вважати передчасним.

Керуючись ст. ст. 170, 174 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 , поданого в інтересах ОСОБА_7 , про скасування арешту нерухомого майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1