Справа № 991/58/24
Провадження №11-сс/991/67/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 січня 2024 року, якою закрито провадження за його скаргою на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні № 0001415 від 25 серпня 2023 року,

УСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 січня 2024 року закрито провадження за скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 0001415 від 25 серпня 2023 року.

На переконання слідчого судді, останнім днем для подання скарги на бездіяльність прокурора щодо розгляду клопотання захисника ОСОБА_5 про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0001415 від 25 серпня 2023 року було 01 січня 2024 року. Однак зі скаргою до суду захисник звернувся лише 03 січня 2024 року, тобто з пропуском встановленого законом строку. Втім, оскільки зазначена обставина була встановлена слідчим суддею вже під час розгляду відповідної скарги, провадження за нею необхідно закрити.

Не погодившись з указаним рішенням, захисник ОСОБА_5 звернувся до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 січня 2024 року та постановити нову, якою призначити подану ним скаргу до нового розгляду в суді першої інстанції.

В обґрунтування своєї позиції захисник зазначає про неповноту судового розгляду, істотне порушення слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону, а також надмірний формалізм під час вирішення справи по суті, що, на його думку, є підставою для скасування оскаржуваного рішення слідчого судді. Зокрема, захисник стверджує, що ним оскаржувалась бездіяльність прокурора, яка полягала у ненаданні належної відповіді на клопотання, заявлене в порядку ст. 221 КПК України, а не бездіяльність щодо недотримання процесуального строку для надання відповіді на відповідне клопотання. Водночас, з огляду на засаду диспозитивності, захист має право самостійно вирішувати, які дії/бездіяльність оскаржувати, а які ні.

Захисник також просить поновити йому строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, оскільки повний текст указаної ухвали було ним отримано лише 10 січня 2024 року, у зв`язку з чим він не мав можливості подати апеляційну скаргу раніше, так як не був обізнаний з мотивами її постановлення.

У судове засідання з`явились захисник ОСОБА_5 та прокурор ОСОБА_6 . Інші учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явились, у зв`язку з чим колегією суддів прийнято рішення розглянути апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку за наявного складу учасників.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (ч. 3 ст. 395 КПК України).

Згідно матеріалів провадження, оскаржувану ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду постановлено 05 січня 2024 року за участі, у тому числі, захисника ОСОБА_5 . Водночас з апеляційною скаргою до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду захисник звернувся лише 11 січня 2024 року, тобто вже після закінчення п`ятиденного строку на оскарження зазначеної ухвали слідчого судді.

У випадку коли слідчий суддя постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали. У разі необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, зазначене за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України. Указана позиція узгоджується з висновками, викладеними в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18.

Таким чином, оскільки повний текст оскаржуваної ухвали слідчого судді проголошено та отримано захисником лише 10 січня 2024 року, колегія суддів доходить висновку про поважність причин пропуску ним строку на її апеляційне оскарження.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

За викладених обставин колегія суддів вважає за можливе поновити захиснику ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 січня 2024 року, вважаючи його пропущеним з поважних причин.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника, який підтримав подану апеляційну скаргу та просив задовольнити її у повному обсязі, пояснення прокурора, яка заперечувала проти задоволення зазначеної апеляційної скарги та просила залишити ухвалу слідчого судді без змін, перевіривши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні передбачено право на оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк.

Наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Вирішуючи питання про призначення скарги до розгляду слідчому судді, серед іншого, належить встановити, що відповідна скарга подана у встановлений кримінальним процесуальним законом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Водночас слід зауважити, що при оскарженні бездіяльності обчислення відповідного строку розпочинається з дня, який слідує за останнім днем, відведеним КПК України, для прийняття рішення або вчинення дії.

Частиною 1 статті 220 КПК України передбачено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Згідно матеріалів провадження 18 грудня 2023 року захисник ОСОБА_5 звернувся до прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_8 з клопотанням № 23/0170 про надання для ознайомлення матеріалів кримінального провадження № 0001415 від 25 серпня 2023 року, яке того ж дня надійшло на адресу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

За викладених обставин колегія суддів погоджується, що 10 денний строк на оскарження бездіяльності прокурора розпочався саме 22 грудня 2023 року, тобто через три дні з моменту отримання Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою відповідного клопотання захисника. А отже, з огляду на положення ч. 7 ст. 115 КПК України, останнім днем для подання зазначеної скарги було 01 січня 2024 року. Однак зі скаргою до суду захисник звернувся лише 03 січня 2024 року та не порушував питання про поновлення строку на її подання.

Отримання захисником 28 грудня 2023 року листа, яким прокурор ОСОБА_6 фактично відмовила у задоволенні поданого ним клопотання, не може слугувати підставою для обрахунку строку на оскарження бездіяльності прокурора з моменту отримання ним відповідного листа, оскільки строк оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора кримінальний процесуальний закон пов`язує саме з моментом початку такої бездіяльності, а не з повідомленням особи про результати розгляду поданого нею клопотання.

При цьому ч. 2 ст. 220 КПК України встановлено, що про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова. А тому, відповідний лист прокурора не може вважатися належним процесуальним реагуванням на клопотання захисника.

Скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення (п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України).

У рішенні від 28 березня 2006 року в справі «Мельник проти України» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. Тобто, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду та не може розцінюватись як надмірний формалізм.

Водночас, оскільки рішення про повернення скарги може бути ухвалене лише під час вирішення питання про призначення судового засідання щодо її розгляду, слідчий суддя дійшла правильного висновку про необхідність закриття провадження за скаргою захисника. Така позиція узгоджується з позицією, висловленою в ухвалі Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19 лютого 2019 року у справі № 569/17036/18.

З огляду на викладене, колегія суддів доходить висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у повній відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, а відтак вважає постановлене рішення законним і обґрунтованим та не вбачає підстав для його скасування.

На підставі наведеного, керуючись статтями 303, 304, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 січня 2024 року задовольнити.

Строк на апеляційне оскарження поновити.

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 січня 2024 року, якою закрито провадження за скаргою захисника на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3