Номер справи 703/128/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Сміла кримінальне провадження від 30.10.2023 під №0000548 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Красний Октябрь Черлакського району Омської області рф, громадянина України, одруженого, має на утриманні малолітню дитину 2020 р.н., військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України,

у с т а н о в и в :

В провадженні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області перебуває на розгляді кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України.

Ухвалою судді від 11 січня 2024 року у вказаному провадженні призначено підготовче судове засідання.

У відповідності до положень ч.2 ст.31 КПК України, обвинуваченому ОСОБА_4 під час підготовчого судового засідання роз`яснення право на звернення з клопотанням про розгляд даного кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів.

Клопотання про розгляд даного кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів від обвинуваченого ОСОБА_4 не надійшло.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив про можливість призначення даного кримінального провадження до судового розгляду, зважаючи на його підсудність Смілянському міськрайонному суду Черкаської області, відсутність підстав для закриття чи зупинення провадження, при цьому просив судове провадження здійснювати у закритому засіданні, оскільки під час судового розгляду має досліджуватися інформація, у тому числі щодо військовослужбовців, які на даний час проходять військову службу та місце дислокації військової частини, розголошення яких може нанести шкоду обороноздатності, державній безпеці України, або нести загрозу життю та здоров`ю військовослужбовців.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, при цьому захисник обвинуваченого заперечив проти здійснення судового провадження у закритому судовому засіданні, виключно з підстав бажання дружини обвинуваченого бути присутньою під час судового розгляду кримінального провадження.

Частиною1 статті 315 КПК України передбачено, що якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини 3 вищезазначеної статті. Пов`язані з підготовкою до судового розгляду кримінального провадження питання, що передбачені ст. 315 КПК України вирішені, підготовчі дії виконані, тому перешкоди для призначення судового розгляду відсутні.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 КПК України, слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі: 1) якщо обвинуваченим є неповнолітній; 2) розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи; 3) необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи; 4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом; 5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Враховуючи, що наразі на території України продовжує діяти воєнний стан, введений на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та приймаючи до уваги, інкриміноване обвинуваченому ОСОБА_4 кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.408 КК України, вчинене у період несення останнім військової служби, при цьому в обвинувальному акті відображені як місце дислокації військової частини, в якій проходить військову службу обвинувачений, так і анкетні дані військовослужбовців цієї військової частини, суд приходить до висновку, що при проведенні судового засідання у відкритому режимі наявна об`єктивна ймовірність розголошення вищевказаних відомостей, оприлюднення яких, в умовах воєнного стану, може призвести до тяжких наслідків, у зв`язку з чим вважає за необхідне здійснювати судове провадження у даному кримінальному провадженні у закритому судовому засіданні.

Також, відповідно до ч.1 ст.314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинувачену особу, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Згідно ч.2 ст.314-1 КПК України, досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Частиною 4 ст. 314-1 КПК України передбачені випадки, коли досудова доповідь не складається.

Під час підготовчого судовому засіданні не встановлено обставин, за яких досудова доповідь не складається.

Ураховуючи вищевикладене, з метою отримання повної і об`єктивної інформації що характеризує обвинуваченого, суд вважає за можливе доручити Черкаському районному відділу №3 філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження застосованого щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 діб без визначення розміру застави.

Клопотання обґрунтовує тим, що 22 листопада 2023 року слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб по 18 січня 2024 року включно із можливістю внесення застави у розмірі 80 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 214720 гривень 00 копійок. У відповідності до п.4 ч.1 ст.184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України. На даний час ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшилися. Ризики, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 усвідомлюючи свою вину та невідворотність покарання за вчинення інкримінованого йому злочину, санкція якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років (особливо тяжкий злочин), може ухилятися від суду з огляду на те, що він не бажає виконувати конституційний обов`язок із захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України.

Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовує тим, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, зокрема військовослужбовців своєї військової частини, які надали викривальні покази щодо вчиненого ним злочину, шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на хід судового розгляду.

Ризик, передбачений п.4 ч.1 ст.177 КПК України, може виражатися у створенні обвинуваченим штучних доказів та підбурюванні осіб, зокрема з числа військовослужбовців своєї військової частини, які не були свідками кримінального правопорушення, до надання завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним захисних версій.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовує тим, що обвинувачений є військовослужбовцем, призваним за мобілізацією, тому у разі не застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може продовжити кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується, тобто у подальшому не з`являтися у військову частину з метою ухилення від військової служби, а також може бути передислокований разом з частиною до іншого місця служби з урахуванням воєнного стану в країні, що унеможливить виконання ним покладених на нього обов`язків у кримінальному провадженні та порушить принципи визначені ст.2 КПК України та розумні строки судового розгляду.

З урахуванням особи обвинуваченого та обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, прокурор вважає, що обвинувачений не має достатніх моральних цінностей та схильний до вчинення кримінальних правопорушень.

Крім того, враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, а саме: нехтування конституційним обов`язком кожного громадянина із захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, Статуту ЗСУ, іншими нормативно-правовими актами, що регламентують порядок проходження військової служби через особисту недисциплінованість. Водночас, ОСОБА_4 порушив Військову Присягу, не усвідомлює свого військового обов`язку, відповідальності за захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, діяв у порушення Дисциплінарного статуту ЗСУ, внаслідок чого можливо зробити висновок, що дії ОСОБА_4 в умовах правового режиму воєнного стану мають надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки.

Враховуючи вищевикладене та положення ст.176, 183 КПК України, вважає за доцільне продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить запобіганню ризиків, зазначений у п. 1, 3, 5 ст.177 КПК України, та виконання обвинувальним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Обвинувачений у підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора та продовження застосованого щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при цьому зазначив, що він одружений, є батьком однієї дитини, на свідків тиснути не буде.

Захисник обвинуваченого у підготовчому судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання прокурора та просив скасувати застосований щодо обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, при цьому просив врахувати, що обвинувачений одружений, має на утриманні малолітню дитину, раніше мав інвалідність ІІ групи, яка на даний час не продовжена.

Суд, врахувавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до наступного.

Згідно ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч.2 ст.331 КПК України, вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу або його зміну, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини відповідно до статті 178 КПК України.

Як встановлено під час підготовчого судового засідання, ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 листопада 2023 року під час досудового розслідування кримінального провадження №0000548 щодо ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, дія якого закінчується 18 січня 2024 року.

Провести судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у строк дії вказаного запобіжного заходу не представляється можливим з об`єктивних причин, які не залежать від суду.

При застосуванні слідчим суддею щодо ОСОБА_4 вказаного запобіжного заходу було враховано тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він той час підозрювався, його особу, процесуальну поведінку під час досудового розслідування кримінального провадження, а саме: не прибуття до органу досудового розслідування за викликом та заперечення наявності у нього як статусу військовослужбовця, так і громадянства України, натомість віднесення себе до людини з правовим статусом громадянина Української РСР, а також наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Під час підготовчого судового засідання судом встановлено, що ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, які були враховані при обранні обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зменшилися, не втратили свою актуальність та продовжують існувати на даний час.

Так, враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України, яке класифікується як особливо тяжкий злочин, та за яке передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років, достовірно усвідомлюючи суворість можливого призначення йому покарання за злочин, у разі доведеності його вини, хоча і має зареєстроване та постійне місце проживання, одружений, на його утриманні перебуває неповнолітня дитина, однак під час досудового розслідування, отримавши під підпис виклик до органу досудового розслідування та будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце прибуття до органу досудового розслідування, до останнього для проведення з ним слідчих дій не з`явився, внаслідок чого після певного проміжку часу був затриманий в порядку ст.208 КПК України, суддя вважає, що він, з метою уникнення можливої кримінальної відповідальності, може переховуватися від суду, а також вчинити інші кримінальні правопорушення, у тому числі проти встановленого порядку несення служби, та продовжити дане кримінальне правопорушення, шляхом ухилення від військової служби.

Крім того, враховуючи, що ОСОБА_4 , достовірно усвідомлюючи можливість настання негативних для себе наслідків у вигляді призначення йому покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується, з метою його уникнення, може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, які до даного часу судом не допитані. При цьому, враховуючи, що обвинуваченому ОСОБА_4 відкриті матеріалами кримінального провадження, в якому наявні відомості щодо анкетних даних свідків, а також місце їх проживання і проходження військової служби, суд не виключає можливість позапроцесуального спілкування обвинуваченого зі свідками у даному кримінальному провадженні, та здійснення на них тиску, з метою схиляння, шляхом вмовляння, погроз чи підкупу, до зміни показів, які були надані ними під час досудового розслідування.

Згідно п.4, 5 ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання.

Враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_4 має зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання, в якому фактично і проживає, одружений та має на утриманні малолітню дитину, суд приходить до висновку про наявність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків у місці його проживання.

Однак, сам по собі факт наявності у обвинуваченого ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків за місцем його проживання, яке перебуває на території, де здійснюється судовий розгляд даного кримінального провадження, у жодному разі не може нівелювати встановлені під час підготовчого судового засідання ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.8 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно п.5 ч.1 ст.176 КПК України, запобіжними заходами є тримання під вартою.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України, та приймаючи до уваги, що під час підготовчого судового засідання встановлено продовження існування ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які були враховані при застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 щодо скасування запобіжного заходу, та приходить до висновку про доцільність збереження та продовження застосованого щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечить його належну процесуальну поведінку під час судового розгляду даного кримінального провадження, у зв`язку з чим термін тримання під вартою, який закінчується 18 січня 2024 року, слід продовжити на період судового розгляду, але не більше ніж на шістдесят діб.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.3 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Так, ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 листопада 2023 року, якою щодо ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, визначено розмір застави у 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214720 гривень 00 копійок.

Звертаючись до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурор, посилаючись на положення ч.4 ст.183 КК України, просив не визначати обвинувач ому ОСОБА_4 розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Отже, нормою КПК України, на яку прокурор посилається як на підставу для не визначення обвинуваченому ОСОБА_4 розміру застави, передбачено право суду не визначати такий розмір, а не обов`язок.

З урахуванням вищевикладеного та приймаючи до уваги підстави та обставини, передбачені ст.177 та ст.178 КПК України, які встановлені під час розгляду клопотання прокурора про продовження строку дії застосованого щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу, суд вважає залишити без змін розмір застави, визначений вищевказаною ухвалою слідчого судді, а саме 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що станом на день розгляду даного клопотання прокурора складає 233600 гривень 00 копійок, у разі внесення якої, обвинувачений ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти з покладенням на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Керуючись ст.177, 178, 314-316, 331, 336, 369-372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 13 год. 30 хв. 06 лютого 2024 року у приміщенні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області (м. Сміла, вул. Пилипа Орлика, 15).

Розгляд кримінального провадження здійснювати у закритому судовому засіданні впродовж усього судового розгляду, суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Доручити Черкаському районному відділу №3 філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

Встановити строк представлення досудової доповіді до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області до 06 лютого 2024 року.

Зобов`язати представників органу пробації невідкладно повідомляти суд про наявність або виникнення об`єктивних обставин, що унеможливлюють підготовку або своєчасне подання досудової доповіді.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів - до 15 березня 2024 року включно.

Залишити раніше визначений розмір застави 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 233600 гривень, після внесення якої обвинувачений звільняється з-під варти, якщо у уповноваженої особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає його тримання під вартою.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1) прибувати за викликом до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити на строк 2 місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити, що учасники процесу не позбавлені права звернення до суду у встановленому законом порядку з клопотанням про зміну чи скасування запобіжного заходу впродовж судового розгляду кримінального провадження.

У задоволенні клопотань обвинуваченого та захисника про скасування застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню, однак може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала в частині продовження застосування запобіжного заходу набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження - після розгляду апеляційним судом, якщо така не буде скасована.

Копії ухвали направити начальнику Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор», вручити прокурору, обвинуваченому та захиснику.

Повний текст ухвали оголошений о 16 год. 40 хв. 17 січня 2024 року.

Суддя ОСОБА_1