ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/2504/23 Справа № 175/7220/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

судді -доповідача ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 26 жовтня 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 26 жовтня 2023 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 , поданої в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність посадових осіб Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення від 17 жовтня 2023 року.

В обґрунтування постановленої ухвали слідчий суддя суду першої інстанції зазначив, що проаналізувавши зміст заяви від 17 жовтня 2023 року встановлено, що в ній по суті висловлюється незгода з судовим рішенням судді ОСОБА_8 , наводяться мотиви, які на їх думку, свідчать про процесуальні порушення суддею вимог законодавства при розгляді цивільної справи, перелік яких вони зазначили у самій заяві та які, в свою чергу, так чи інакше порушують їх права. При цьому в заяві від 17 жовтня 2023 року не зазначено обставин, що вказували або могли б свідчити про вчинення суддею кримінальних правопорушень, з чим закон пов`язує внесення відомостей до ЄРДР. У свою чергу, оцінка судових рішень, прийнятих суддею, може бути надана виключно у межах встановленого законодавством процесуального порядку, шляхом апеляційного і установлених законом випадках, касаційного оскарження, а також в порядку дисциплінарного провадження. Зазначає, що лише одна незгода скаржників із судовим рішенням чи діяльністю судді щодо здійснення правосуддя, не є підставою для відкриття кримінального провадження.

В апеляційній скарзі заявник ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та зобов`язати прокурора вищого рівня ОСОБА_9 внести відомості до ЄРДР за заявою потерпілих від 17 жовтня 2023 року.

Обґрунтовуючи заявлені в апеляційній скарзі вимоги посилається на те, що висновки слідчого судді про те, що заява потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зводиться лише до їх незгоди з рішенням судді ОСОБА_10 не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки слідчий суддя в описовій і в мотивувальній частині ухвали неповно виклав обставини подання і зміст кримінального правопорушення, а саме не вказав, що заява була подана в порядку ч.2 ст.55 КПК України потерпілими про вчинене кримінальне правопорушення суддею ОСОБА_10 за ч.1 ст.366, ч.1 ст.369 КК України. Вважає, що на неповноту судового розгляду справи слідчим суддею вказує те, що слідчим суддею не було досліджено доказів, які свідчать про вчинення суддею ОСОБА_10 кримінальних правопорушень за ч.1 ст.366, ч.1 ст.369 КК України щодо потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Крім того, зазначає, що до розгляду скарги, в якій оскаржуються дії та рішення прокурора вищого рівня, було допущено прокурора нижчого рівня ОСОБА_11 , що на його думку, є процесуальним порушенням.

В судове засідання ОСОБА_6 не з`явився, про дату, час та місце апеляційного розгляду повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Враховуючи вищенаведене апеляційний суд вважає можливим розглянути провадження за відсутності ОСОБА_6 .

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Рішенням Конституційного Суду України № 4-р(II)/2020 від 17 червня 2020 року визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно із ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Згідно до ч.ч. 1,2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Отже, предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява, як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, має містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно ч. 5 п. 4 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. До ЄРДР також вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявленні з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст.214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п. 2.2 розділу ІІ положення).

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як слідує з матеріалів провадження 23 жовтня 2023 року до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшла скарга ОСОБА_6 , подана в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність посадових осіб Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 26 жовтня 2023 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 , поданої в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність посадових осіб Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення від 17 жовтня 2023 року.

Під час розгляду провадження слідчим суддею було досліджено матеріали скарги та вставлено, що в ній по суті висловлюється незгода з судовим рішенням судді ОСОБА_8 , наводяться мотиви, які на їх думку, свідчать про процесуальні порушення суддею вимог законодавства при розгляді цивільної справи, перелік яких вони зазначили у самій заяві та які, в свою чергу, так чи інакше порушують їх права. При цьому в заяві не зазначено обставин, що вказували або могли б свідчити про вчинення суддею кримінальних правопорушень, з чим закон пов`язує внесення відомостей до ЄРДР.

На переконання апеляційного суду слідчий суддя, відмовляючи в задоволенні скарги ОСОБА_6 ,діяв у спосіб та у межах закону й дійшов обґрунтованого висновку, що заявником в порушення вимог ст. 214 КПК України не зазначені обставини, які могли б свідчити про вчинення кримінального правопорушення, та сама заява не містить даних про фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину та містить лише суб`єктивне ставлення заявника до дій судді ОСОБА_8 .

Посилання ОСОБА_6 на те, що допущення прокурора ОСОБА_11 до розгляду скарги свідчить про упереджене ставлення слідчого судді та порушення норм процесуального права, не знаходять свого підтвердження, оскільки прокурор приймав участь у судовому засіданні на підставі доручення керівника Слобожанської окружної прокуратури, який відповідно до наказу Офісу Генерального прокурора № 389 від 21 серпня 2020 року має повноваження забезпечувати організацію діяльності щодо представництва інтересів держави в суді з дотриманням засад, визначених цим наказом.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Враховуючи наведене суд вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_6 задоволенню не підлягає, ухвала є законною, обґрунтованою й належним чином вмотивованою та підстав, передбачених кримінальним процесуальним законом, для її скасування під час апеляційного розгляду не встановлено.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 26 жовтня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , поданої в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність посадових осіб Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення від 17 жовтня 2023 року залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ _________________ _______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_12