Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/78/24
У Х В А Л А

04 січня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021,

ВСТАНОВИВ:

прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про арешт грошових коштів на рахунках ТОВ «Д-ГРУПП КОНСТРАКШН» () відкритих у АТ АБ «РАДАБАНК» (МФО 306500) НОМЕР_1 ; АТ «КБ ГЛОБУС» (МФО280523) НОМЕР_2 ; ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО280523) НОМЕР_3 ; та ТОВ «БК ТЕПЛОБУД» () та перебувають на рахунку відкритому у АТ «КБ ГЛОБУС» (МФО280523) НОМЕР_4 .

Автором клопотання зазначено, що Подільською окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000170 від 12.03.2021, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень ч. 5 ст. 191, ч. 2, ст. 364-1, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 367, ч.4 ст.358 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 12.04.2017 між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» як замовником та ТОВ «Еко-Буд-Трейд» як генпідрядником укладено договір генпідряду №12/04-17, відповідно до п. 1.1. якого замовник доручає, а генпідрядник зобов`язується виконати на свій ризик власними і залученими силами, засобами і способами роботи по об`єкту «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві» від дамби Русанівських садів до бульвару Перова.

Встановлено також, що на виконання вказаного договору генпідрядником ТОВ «Еко-Буд-Трейд», з метою створення уяви здійснення законної господарської діяльності та конвертації безготівкових грошових коштів у готівку, до злочинної схеми залучені субпідрядні підприємства, які здійснюють господарську діяльність у сфері постачання річкового піску, піщано-гравійної, бетонної суміші, лакофарбових матеріалів та металоконструкцій, тобто які мають потрібну номенклатуру товарів/послуг і в подальшому укладають договірні відносини з ланцюгом фіктивних підприємств, а після перерахування коштів замовником генпідряднику здійснюється перерахування грошових коштів на товариства «транзитно-конвертаційних груп», які мають ознаки здійснення легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Зокрема, встановлено, що починаючи з січня 2020 року і по теперішній час замовником ДП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» бюджетні грошові кошти по об`єкту «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві» перераховуються на рахунки ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» () ймовірно з метою їх розкрадання.

Разом із цим, в результаті проведених оперативних заходів з`ясовано, що ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» за адресою його місцезнаходження, яка зазначена в ЄДРПОУ, а саме м. Київ, вул. Чигоріна, буд. 18, кв. 325, фактично не знаходиться та його реальне місцезнаходження невідоме.

В ході досудового розслідування на підставі отриманих доказів органом досудового розслідування повідомлено про підозру службовим особам ряду товариств, причетних до вчинення вказаної протиправної діяльності, зокрема, директору КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд», голові наглядової ради та директору ТОВ «Еко-Буд-Трейд», директору субпідрядної організації ТОВ «Сітілайт Форм» за ч. 5 ст. 191 КК України, матеріали щодо яких виділено в окреме провадження.

За результатами проведеної будівельно-технічної експертизи підтверджено, що відомості щодо витрат на експлуатацію машин і механізмів, що внесені до актів приймання виконаних робіт, не відповідають вимогам ДСТУ «Настанова щодо визначення вартості експлуатації будівельних машин та механізмів у вартості будівництва», на основі якого складалась проектно-кошторисна документація, та завищені на 104 млн. грн.

Крім того, встановлено, що на даний час продовжується протиправна діяльність, оскільки ДП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» здійснюють перерахування бюджетних грошових коштів на рахунки ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД», зокрема, за останні два місяці на банківський рахунок вказаного товариства надійшли грошові кошти в загальній сумі 1,2 млрд. грн.

В органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що такі грошові кошти можуть бути скеровані на рахунки товариств «транзитно-конвертаційних груп» з метою подальшого їх привласнення та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Зазначені у клопотанні рахунки визнані постановою прокурора речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, недопущення продовження здійснення злочинних дій, у тому числі направлених на використання та розпорядження майном, одержаним злочинним шляхом, виникла необхідність в накладенні на них арешту слідчим суддею.

При цьому, просить розглядати клопотання без повідомлення власників майна.

Слідчий суддя прийшов до переконання щодо розгляду даного клопотання без повідомлення власників майна, оскільки це необхідно для забезпечення арешту майна.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі та просив таке задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши доводи, викладені прокурором, перевіривши матеріали клопотання, дійшов до таких висновків.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч. 2 ст. 170 КПК).

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК).

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК).

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З матеріалів клопотання вбачається, що ТОВ «Д-ГРУПП КОНСТРАКШН» () відкрито наступні рахунки: у АТ АБ «РАДАБАНК» (МФО 306500) НОМЕР_1 ; АТ «КБ ГЛОБУС» (МФО280523) НОМЕР_2 ; ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО280523) НОМЕР_3 ; ТОВ «БК ТЕПЛОБУД» () відкрито рахунок в у АТ «КБ ГЛОБУС» (МФО280523) НОМЕР_4 .

Слідчий суддя вважає, що у випадку використання вказаних банківських рахунків в зазначених в клопотанні злочинних цілях, грошові кошти, які на них містяться можуть відповідати ознакам наведеним в ст. 98 КПК.

Ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту, є можливість приховування або використання цього майна власником. З накладенням арешту втрачається можливість особи відчужити цей актив. Отже, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його приховування або використання.

Відомостей щодо цільового призначення та спеціального режиму використання коштів, які можуть міститись на вказаних рахунках, що перешкоджає зверненню стягнення на них, а відтак і накладенню арешту, на момент розгляду клопотання, не встановлено.

Слідчий суддя зазначає, що арешт майна у цьому випадку необхідний для забезпечення ефективності кримінального провадження, а таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки підлягає оскарженню, відповідно до норм процесуального законодавства щодо оскарження рішень слідчої судді, та скасуванню у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 174 КПК, а також встановлення винятку щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету або державних цільових фондів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст.170-173, 309 КПК,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021 задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові та валютні кошти ТОВ «Д-ГРУПП КОНСТРАКШН» (), які у безготівковій формі знаходяться на рахунках у АТ АБ «РАДАБАНК» (МФО 306500) НОМЕР_1 ; у АТ «КБ ГЛОБУС» (МФО280523) НОМЕР_2 ; у ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО280523) НОМЕР_3 , зупинивши видаткові операції, за винятком сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету або державних цільових фондів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Накласти арешт на грошові та валютні кошти ТОВ «БК ТЕПЛОБУД» (), які у безготівковій формі знаходяться на рахунку в АТ «КБ ГЛОБУС» (МФО280523) НОМЕР_4 , зупинивши видаткові операції, за винятком сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету або державних цільових фондів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1