Справа № 194/1488/23
Номер провадження 1-кс/194/307/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2023 року Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Тернівка Дніпропетровської області скаргу ОСОБА_3 на постанову від 27.06.2023 року дізнавача СД ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000043 від 21.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області із скаргою на постанову від 27.06.2023 року дізнавача СД ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000043 від 21.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 посилається на те, що постановою від 27.06.2023 року дізнавача СД ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 було закрито у зв`язку з відсутністю кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000043 від 21.05.2023 року, за його заявою та заявою ОСОБА_5 про незаконне проникнення до господарських споруд, як іншого володіння, житлового будинку АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_3 , до якого незаконно проникли ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . З вказаною постановою він не згодний, оскільки дізнавач прийняв рішення передчасно, посилаючись на заповіт ОСОБА_9 від 20.10.2015 року, згідно якого у разі настання її смерті право власності на вищевказану територію домоволодіння розподіляється навпіл між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 . Зазначає, що вказаний заповіт до належного йому за законом домоволодіння відношення не має, оскільки домоволодіння належить йому на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки від 18.08.2022 року. Крім того, дізнавачем не перевірено чи відноситься житловий будинок АДРЕСА_1 до спадкового майна, що залишилось після смерті ОСОБА_9 , та чи змінювався заповіт. У зв`язку з чим, вважає, що рішення дізнавача про закриття кримінального провадження прийняте передчасно без повного дослідження всіх обставин, у зв`язку з чим просить скасувати вищевказану постанову та направити матеріали кримінального провадження для продовження досудового розслідування.

Скаржник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлений своєчасно та належним чином.

Представник скаржника ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_10 в судове засідання не з`явилась, подала до суду письмову заяву про розгляд скарги без її участі. Зазначає, що постанова дізнавача СД ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000043 від 21.05.2023 року, вже скасована.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву про розгляд скарги без його участі. В задоволенні скарги просив відмовити з огляду на наявність заповіту від 2015 року на оспорюваний будинок та факт настання смерті ОСОБА_9 (колишньої власниці) на момент оскаржуваний подій. Тобто ОСОБА_6 як спадкоємець міг мати уявне право на доступ до домоволодіння на рівних умовах з ОСОБА_5 .

Дізнавач в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву про розгляд скарги без його участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.

Статтею 303 КПК України закріплено право певного кола осіб на оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскарженні рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Ухвалою слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 02.10.2023 року відкрито провадження по скарзі.

Під час розгляду скарги встановлено, що 21.05.2023 року до ЄРДР внесені відомості за №0000043 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

Згідно протоколів прийняття заяв про кримінальне правопорушення від 20.05.2023 року, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 зазначають у своїх заявах, що 20.05.2023 року приблизно о 14-50 год. ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 незаконно проникли до території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, ОСОБА_5 03.06.2023 року та ОСОБА_3 28.05.2023 року були подані заяви про залучення до провадження в межах кримінального провадження №0000043 від 21.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, в якості потерпілих.

Згідно витягу, 21.05.2023 року до ЄРДР внесено відомості за №0000044 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

За постановою дізнавача СД ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 27.06.2023 року кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 21.05.2023 року закрито, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

Постанова дізнавача обґрунтована тим, що беручи до уваги покази всіх учасників кримінального провадження на теперішній час встановити всі обставини скоєння кримінального правопорушення, так як і сам факт вчиненого кримінального правопорушення - неможливо, в зв`язку з чим існуючих доказів об`єктивно недостатньо для притягнення ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності, оскільки в ході досудового розслідування було встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , проживала мати ОСОБА_6 - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та за своїм заповітом від 20.10.2015 року у разі настання її смерті право власності на вищевказану територію домоволодіння розподіляється навпіл між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 . Також ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не було відомо про те, що вказана територія домоволодіння ОСОБА_12 при своєму житті продала ОСОБА_3 .

Згідно ухвали слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 06.10.2023 року (справа №194/1489/23) скаргу ОСОБА_5 на постанову від 27.06.2023 року дізнавача СД ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000043 від 21.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України було задоволено, та скасовано постанову дізнавача СД ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 27.06.2023 року про закриття кримінального провадження №0000043 внесеного21.05.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України. Ухвала набрала законної сили 06.10.2023 року.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що обставини, які викладені скаржиком ОСОБА_3 в своїй скарзі, є тим самим предметом, який вже був розглянутий на підставі скарги ОСОБА_5 , про що було постановлено ухвалу слідчого судді від 06.10.2023 року, якою було скасовано постанову дізнавача СД ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 27.06.2023 року про закриття кримінального провадження №0000043 внесеного21.05.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

Слідчий суддя враховує, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов, які визначені процесуальними положеннями.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 21 КПК України вирок та ухвала суду, що набрали законної сили в порядку, визначеному цим Кодексом, є обов`язковими і підлягають безумовному виконанню на всій території України.

Як зазначено в ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з практикою Європейського Суду одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що рішення суду з будь-якої справи, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів (рішення Суду у справах:Sovtransavto Holding v. Ukraine, N 48553/99, п. 77, від 25 липня 2002 року;Ukraine-Tyumen v. Ukraine, N 22603/02, п. 42 та 60, від 22 листопада 2007 року).

Відповідно до пунктів 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine) N 24465/04 одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа «Брумареску проти Румунії», п. 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Відтак з урахуванням положень ч. 2 ст. 21 КПК України та принципу res judicata слідчий суддя позбавлений можливості повторного розгляду питань, які вже були предметом розгляду слідчими суддями та по яких постановлено судові рішення, що набрали законної сили.

Враховуючи те, що скаржник оскаржує рішення дізнавача про закриття кримінального провадження, що вже було предметом розгляду в порядку КПК України, про що постановлено ухвалу слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 06.10.2023 року, яка набрала законної сили, та якою було скасовано постанову дізнавача СД ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 27.06.2023 року про закриття кримінального провадження №0000043 внесеного21.05.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо, слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову від 27.06.2023 року дізнавача СД ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000043 від 21.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали буде оголошений 09.10.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1