печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2375/24-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000035 від 11.01.2022, про продовження строку тримання під вартою,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого (до затримання) за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 , обвинувачений ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

17.01.2024 прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 .

У клопотанні слідчий зазначає, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України.

Задля дієвості цього провадження до початку підготовчого судового засідання виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою, як заходу забезпечення кримінального провадження, посилаючись на його мету і підстави прокурор просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк тримання під вартою на 60 днів без права внесення застави.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 клопотання підтримав, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечував, зазначив, що ризики вказані прокурором у клопотанні є узагальнюючими та не мають достатнього підґрунтя, а тому у задоволенні клопотання просив відмовити та застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Прокурорами Офісу Генерального прокурора підтримується публічне обвинувачення у кримінальному провадженні № 0000035 від 11.01.2022 за обвинуваченням в тому числі ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України.

28.02.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави строком до 27.04.2023. В подальшому цей строк було неодноразово продовжено, востаннє ухвалою слідчого судді від 28.11.2023 до 26.01.2024.

08.01.2024 до Печерського районного суду м. Києва подано обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000035 від 11.01.2022 за обвинуваченням в тому числі ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України, проте станом на дату подання прокурором клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою, підготовче судове засідання не призначено.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Натомість, відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Таким чином, до початку підготовчого судового засідання за клопотанням прокурора слідчий суддя вправі застосувати запобіжний захід.

Як вбачається з матеріалів клопотання міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була застосована до обвинуваченого ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості інкримінованих йому злочинів, пов`язаних із участю у злочинній організації і з незаконним обігом наркотичних засобів, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.

З вимог ст. 177 КПК вбачається, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Обґрунтованість цієї підозри раніше була предметом судового розгляду і знайшла об`єктивне підтвердження при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, його апеляційному перегляді та продовження строку його застосування. З матеріалів провадження не вбачається, що з того часу виникли будь-які нові обставини, які б спростували обґрунтованість цієї підозри або причетність ОСОБА_4 до інкримінованих йому злочинів.

Слідчий суддя вважає, що ризики, які були підставою для застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно продовжують існувати та для їх запобігання необхідним є до початку підготовчого судового засідання застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховуючи характеризуючі дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , також враховуючи, що було встановлено наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та які на даний час не змінилися, є реальними та достатніми для застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку, про відсутність виправданих потреб у визначенні обвинуваченому ОСОБА_4 розміру застави, з огляду на право суду що закріплене у п.п. 4, 5 ч. 4 ст. 183 КПК України.

За такого, для забезпечення досягнення завдань в цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим заходом, а тому клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 - задовольнити частково, застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 14.03.2024.

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Строк дії ухвали визначити до 14.03.2024.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1