Справа № 308/576/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

з участю прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 та його захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000125 від 15.07.2023 року, про обвинувачення:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця республіки Білорусь, м. Пінськ, мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, тимчасово не працюючого, одруженого, на утриманні одна неповнолітня дитина, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляді в Ужгородському міськрайонному суді знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000125 від 15.07.2023 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

11.01.2024 року від захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 до суду надійшла заява про повернення обвинувального акту прокурору, посилаючись на те, що прокурором не дотримано вимоги п. 3-1 ч.2 ст. 291 КПК України (в обвинувальному акті не містяться анкетні відомості викривача, яким є ОСОБА_6 ), а також вимог п.5 ч.2 ст. 291 КПК України (формулювання позиції в обвинувальному акті, виключає наявність вини ОСОБА_4 за ст. 368 КК України).

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 зазначив, що дана справа підсудна Ужгородському міськрайонному суду, підстав для закриття провадження не має. Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, а тому просив призначити справу до судового розгляду. Що стосується клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту прокурору, то вважає таке безпідставним, а тому просив відмовити у задоволенні такого. Також підтримав подані ним письмові заперечення. Додав, що ОСОБА_6 будучи заявником не має статусу викривача, відтак, в обвинувальному акті не потрібно було вказувати анкетні дані про цю особу, як про викривача.

Захисник ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні підтримав подане ним клопотання про повернення обвинувального акту прокурору. Вважає, що обвинувальний акт не відповідає вимогам закону, зокрема п.п.3-1,5 ч.2 ст. 291 КПК України.

ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, перевіривши обвинувальний акт, дослідивши додані до обвинувального акту документи та подані клопотання і заперечення до такого зокрема, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 283 КПК України, обвинувальний акт є формою закінчення досудового розслідування та формою звернення прокурора до суду.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Вимоги до обвинувального акту викладені у ст. 291 КПК України, отже обвинувальний акт може бути повернуто у разі його невідповідності вимогам вказаної статті.

Так, відповідно до вимог п. 3-1 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт, серед іншого, має містити анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство) та розмір пропонованої винагороди викривачу.

Згідно з п. 16-2 ст. 3 КПК України викривач - фізична особа, яка за наявності переконання, що інформація є достовірною, звернулася із заявою або повідомленням про корупційне кримінальне правопорушення до органу досудового розслідування. Аналогічним є визначення терміну викривач у ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції».

Главою VІІІ Закону України «Про запобігання корупції» (ст. ст. 53 - 539) передбачені заходи щодо захисту викривачів, їх права та юридична відповідальність.

Частиною дев`ятою ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач протягом 24 годин з моменту внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у письмові формі повідомляє Національне агентство з питань запобігання корупції про початок досудового розслідування за участю викривача, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

За змістом вищевказаних законів викривачем є особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про корупційне кримінальне правопорушення до органу досудового розслідування, тобто заявник, на якого розповсюджується дія Глави VІІІ Закону України «Про запобігання корупції», та щодо якого є відповідне письмове повідомлення від слідчого чи дізнавача до НАЗК.

У кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 відсутні будь-які дані про те, що заявник у даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 є викривачем у розумінні визначення цього терміну згідно з п. 16-2 ст. 3 КПК України та ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» та має права, передбачені ст. ст. 533 - 537 Закону України «Про запобігання корупції», відтак у даному кримінальному провадженні відсутня інформація, яка має бути зазначена в обвинувальному акті, згідно з вимогами п. 3-1 ч. 2 ст. 291 КПК України.

Натомість, у обвинувальному акті є вказівка на відсутність розміру пропонованої винагороди викривачу у зв`язку із відсутністю викривача у кримінальному провадженні.

Що стосується доводів сторони захисту про те, що формулювання позиції в обвинувальному акті, виключає наявність вини ОСОБА_4 за ст. 368 КК України, то слід зазначити наступне.

У підготовчому судовому засіданні, суд не може вдаватися до оцінки доказів, які підлягають дослідженню у судовому засіданні, зокрема і щодо вини особи, а суд лише перевіряє обвинувальний акт на предмет дотримання прокурором вимог п.п.1-9 ч.2 ст. 291 КПК України.

Сторона ж захисту у поданому клопотанні фактично посилається на обставини та викладає відомості, які в силу вимог ст. 91 КПК України, підлягають доказуванню виключно у судовому засіданні.

За таких обставин, вказані доводи сторони захисту у клопотанні про повернення обвинувального акту є необґрунтованими і не можуть бути підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Отже, враховуючи те, що перешкод для призначення справи до судового розгляду, тобто підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, не встановлено, суд приходить до висновку, що дане кримінальне провадження слід призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 291,314, 338, 369-372 КПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000125 від 15.07.2023 року - відмовити.

Кримінальне провадження № 308/576/23, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000125 від 15.07.2023 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 09 год. 00 хв., 15.02.2024 року.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та захисника.

Ухвала окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1