Справа № 159/6608/23
Провадження № 1-кс/159/2639/23
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про арешт майна

07 листопада 2023 року м. Ковель

Слідчий суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001544 від 01.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК Українипро арешт майна,

в с т а н о в и в:

02.11.2023 слідчимСВ Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором ОСОБА_4 , внесене до суду клопотанням про арешт майна, яке добровільно видане 01.11.2023 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Клопотання мотивовано тим, що з в період часу з 07.50 по 18.00 годину 31.10.2023 невстановлена особа шляхом проникнення до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , викрала телевізор марки TOSHIBA та приставку Т2, чим завдала матеріальної шкоди ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на суму 3600 гривень.

Відомості про дане кримінальне правопорушення на підставі повідомлення ОСОБА_7 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.11.2023 за №0001544 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

01.11.2023 ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції телевізор марки TOSHIBA, пульт до телевізору, блок живлення до телевізору, мережевий шнур.

Також, 01.11.2023 ОСОБА_6 добровільно видав працівникам поліції приставку Т2 марки Super Yasin.

В той же день добровільно видані речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

З метою збереження речових доказів та визначення їх вартості, слідчий просить накласти арешт на предмети кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор та власник майна на розгляд клопотання не з`явилися.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи фіксування судового засідання технічними засобами відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалось.

Вивчивши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів. В цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

За матеріалами кримінального провадження, що вилучене майно має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметами кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Перелічене у клопотанні майно відповідає критеріям тимчасового вилученого майна, здобуте у встановленому законом порядку, є речовим доказом у справі, на виконання вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчим, прокурором доведено необхідність накладення арешту на вказане майно з метою проведення необхідних експертиз, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 170 КПК України.

Збереження речових доказів у незмінному стані під контролем органу досудового розслідування є необхідним до встановлення обставин, які підлягають доказуванню у даній категорії справ.

Запропонований слідчим режим обмежень відповідає вимогам ч.11 ст.170 КПК України та доведений матеріалами провадження.

На підставі викладеного та керуючись статтями 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на добровільно видане 01.11.2023 майно, яке належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

-телевізор марки TOSHIBA;

-пульт до телевізору;

-блок живлення до телевізору;

-мережевий шнур;

-приставку Т2 марки Super Yasin.

Заборонити користуватися, розпоряджатися та відчужувати майно, на яке накладено арешт.

Зобов`язати орган досудового розслідування, після проведення усіх необхідних слідчих (розшукових) дій та судових експертиз, передати вищевказані предмети на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , або іншим уповноваженим особам, з позбавленням права на його відчуження та розпорядження в будь-який спосіб.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

На підставі ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1