Справа № 296/8677/23
УХВАЛА

Іменем України

06 вересня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна, погодженого прокурором Житомирської Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000001 від 25.04.2023, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваної у кримінальному провадженні № 0000001 громадянки України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за об`єднаним № 0000001 від 25.04.2023, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 332 КК України.

У зв`язку із повномасштабним вторгненням 24.02.2022 російської федерації на територію України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» з 24.02.2022 введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався, в тому числі і Указом Президента України № 254/2023 від 19.05.2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» з 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Пунктом 3 Указу № 64/2022 передбачено, окрім іншого, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватись конституційні права й свободи людини та громадянина, передбачені ст. 33 Конституції України.

Відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» виключенню з військового обліку підлягають громадяни України, які визнані військово-лікарськими комісіями непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку.

Згідно п. 2-6 «Правил перетинання державного кордону громадянами України» в редакції станом на 16.06.2023, що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 р. № 57, у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2010 р. № 724, у разі введення на території України надзвичайного або воєнного стану право на перетин державного кордону, крім осіб, зазначених у пунктах 2-1 та 2-2 цих Правил, також мають інші військовозобов`язані особи, які не підлягають призову на військову службу під час мобілізації. Ця норма не поширюється на осіб, визначених в абзацах другому - восьмому частини третьої статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", а також пункті 2-14 цих Правил.

Встановлено, що адвокат ОСОБА_6 за попередньою змовою з начальником відділу оформлення допомог, військових пенсій та пільг ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 та юристом ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 налагодили механізм вимагання та отримання неправомірної вигоди від військовозобов`язаних, за видачу фальсифікованих документів про зняття з військового обліку, які надають можливість в подальшому безперешкодному перетині державного кордону України громадянам призовного віку.

Відповідно до злочинного умислу ОСОБА_6 , в ході здійснення своєї адвокатської діяльності, підшукує серед мешканців Житомирської області осіб, з числа військовозобов`язаних, які зацікавлені в ухиленні від проходження військової служби без належних на те підстав та у виїзді за кордон. В подальшому, ОСОБА_6 , отримує від вказаних осіб грошові кошти у сумі 1500 доларів США, частину з яких передає ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які в свою чергу, користуючись своїми службовими повноваженнями та зв`язками в ІНФОРМАЦІЯ_3 , вживають заходів щодо оформлення медичних документів, з недостовірними відомостями щодо діагнозу особам, які мають намір ухилятися від мобілізаційних заходів та знатті з військового обліку, а також в подальшому надають змогу для безперешкодного перетину державного кордону України.

Встановлено, що ОСОБА_6 діючи в змові з медичним директором з поліклінічної роботи КНП «Обласна клінічна лікарня ім. О.Ф. Гербачевського» Житомирської обласної ради (далі КНП) ОСОБА_5 залучили до протиправної діяльності - лікаря алерголога вищої категорії завідувача центру клінічної імунології та алергології КНП - ОСОБА_9 .

07.06.2023 свідком ОСОБА_10 написано заяву про залучення його до конфіденційного співробітництва під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій у вказаному кримінальному провадженні.

Цього ж дня, свідка ОСОБА_10 залучено до конфіденційного співробітництва постановою слідчого про залучення до конфіденційного співробітництва, про що складено відповідний протокол про роз`яснення прав та обов`язків особи, залученої до конфіденційного співробітництва.

Постановою прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 від 07.06.2023 матеріали досудових розслідувань за № 0000300 від 07.06.2023 та № 0000001 від 25.04.2023 - об`єднані в одне провадження, якому присвоєно номер раніше розпочатого кримінального провадження - № 0000001.

Також, 07.06.2023 на адресу СУ ГУНП надійшли матеріали виконання постанови про доручення проведення слідчих (розшукових) дій в межах кримінального провадження № 0000001 від 25.04.2023, у відповідності до яких причетною особою до вчинення вказаного кримінального правопорушення є:

- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який у відповідності до рішення Ради адвокатів Житомирської області від 12.11.2021 № 11/2/2 отримав свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 001261 від 06.12.2021, та здійснює адвокатську діяльність за адресою: АДРЕСА_2 .

24.06.2023 в ході виконання постанови прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 № 158т від 23.06.2023 про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 проведено огляд та ідентифікацію грошових коштів у розмірі 1210 гривень, які надані свідку ОСОБА_10 .

В подальшому 24.06.2023 о 15:27 год., у відповідності до досягнутих домовленостей із ОСОБА_6 , ОСОБА_10 прийшов до платіжного терміналу АТ КБ «Приватбанк» серії та номер TS206090, перерахував на банківську картку АТ КБ «Приватбанк» за реквізитами: НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_6 , грошові кошти в розмірі 1210 гривень, за вирішення питань з виготовлення медичної документації та внесення неправдивих відомостей щодо діагнозу, який стане підставою для зняття з військового обліку та надасть право ОСОБА_10 у перетині державного кордону України у період дії правового режиму воєнного стану

В ході допиту свідка ОСОБА_10 від 08.08.2023, останній надав показання, що в період часу з 13:00 год. по 13:27 год. 08.08.2023 в ході проведення слідчої дії, слідчим роз`яснено всім присутнім їх права та обов`язки та в подальшому проведено огляд та ідентифікацію грошових коштів у розмірі 1000 доларів США, які були оглянуті, звірені серії та номери банкнот. Для забезпечення повноти фіксації, дані грошові купюри слідчим відкопійовано за допомогою копіювального апарату на 3 аркушах паперу формату А-4. В подальшому свідку були вручені вказані вище грошові кошти для проведення НСРД. Цього ж дня, близько 14 год. 04 хв. у відповідності до досягнутих домовленостей, свідок направився до семиповерхового лікувального корпусу № 1 КНП «Житомирська обласна клінічна лікарня ім. О.Ф. Гербачевського», що по вул. Червоного Хреста, 3, у м. Житомир, та зайшовши всередину направився до сходинкового майданчику, де почав рухатись до четвертого поверху (до відділення «Пульмонології»). Коли останній підіймався, між другим та третім поверхом, то зустрів лікаря алерголога ОСОБА_9 , з якою привітався та вони разом прослідували до четвертого поверху. В цей час, місці, та за вказаних обставин, перебуваючи біля ординаторської відділення «Пульмонології» ОСОБА_9 передала свідку в руки прозорий файл з документами. Вийшовши з лікарні, свідок пішов до місця, де на нього очікував адвокат ОСОБА_6 , якому розповів про обставини зустрічі з лікарем ОСОБА_9 . На що ОСОБА_6 , запропонував підійти до робочого кабінету лікаря ОСОБА_5 та розповісти їй, про те, що лікар ОСОБА_9 відмовилася отримувати раніше обумовлену суму грошових коштів в загальній сумі - 1000 доларів США, за надання медичних документів, що вони і зробили. Дійшовши разом до сходинкомого майданчику лікарні, ОСОБА_6 зупинився та сказав останньому: - «Давай», на що свідок розуміючи, що йдеться про раніше обумовлену з останнім грошову винагороду для лікарів, а саме - 1000 доларів США, дістав з кишені сумки «через плече» грошові кошти (які надавались правоохоронними органами для проведення негласних слідчих (розшукових) дій)), які надав їх ОСОБА_6 . Після чого, адвокат взяв їх в руки та запитав - «Тут тисяча?» та продовжили рух на другий поверх, де в коридорі зустріли лікаря ОСОБА_5 .

Пройшовши до кабінету, втрьох зупинилися та свідком помічено що в руках у адвоката ОСОБА_6 між документами (які останній отримав від ОСОБА_9 та передав адвокату) лежать грошові кошти в сумі 1000 доларів США, які він передав ОСОБА_6 хвилею тому.

ОСОБА_5 пройшла в середину кабінету, а свідок залишився чекати. ОСОБА_6 в цей час зайшов до кабінету, де попрохав 1 аркуш паперу А-4 та підійшовши до свідка, почав проводити маніпуляції з листком та грошима (тобто робив конверт для грошей). Зайшовши в подальшому до кабінету ОСОБА_5 , адвокатом надано вищевказаний конверт з грошовими коштами лікарю ОСОБА_5 .

Протоколом огляду документів від 09.08.2023, оглянуто документацію, яка надана ОСОБА_9 свідку ОСОБА_10 . За результатами якого встановлено, що ОСОБА_9 фактично внесені неправдиві відомості до офіційного документу, а саме до Виписки № 18970 із медичної картки стаціонарного хворого складена на 1 аркуші паперу формату А-4 в двох примірниках, яка містить текстову інформацію на двох сторінках. Вказана виписка на ім`я ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , згідно якої останній перебував на стаціонарному лікуванні в період часу з 28.07.2023 по 04.08.2023 та при виписці поставлено основний діагноз: «J45.8 Бронхіальна астма, персистуюча, ІУ ст., важкий перебіг, неконтрольована, ускладнення: емфізема легень, дифузний пневмосклероз, ХЛН ІІ ст. J96.1 Хронічна респіраторна недостатність»

Вказана виписка складена за формою первинної облікової документації № 027/0, затвердженого Наказом МОЗ № 110 від 14.02.2012. та заповнена в установі - КНП «Житомирська обласна лікарня ім. О.Ф. Гербачевського» ЖОР, що за адресою: м. Житомир, вул. Червоного Хреста, 3, а саме працівниками в особі лікуючого лікаря ОСОБА_9 та завідувача відділення ОСОБА_11 .

Відповідно до санкції ч. 3 ст. 368 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

21.08.2023 за вих. № 10536/24-2023 на адресу АРМА направлено лист про надання інформації щодо здійснення заходів з виявлення та розшуку активів підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні.

25.08.2023 за вих. № 4087-26-23/41 на адресу СУ ГУНП в Житомирській області надійшла відповідь АРМА, у відповідності до якої підозрювана ОСОБА_5 має у власності наступне майно (інформаційна довідка № 344088896 від 24.08.2023 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна):

- земельна ділянка, площею 2,0 га за кадастровим номером :03:000:0055 (розмір частки 1/1).

З метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на вищеперелічене нерухоме майно.

Завданням арешту майна в даному випадку є запобігання можливості його передачі і відчуження (з огляду на право власності підозрюваного на вказане майно, яке передбачає для нього відповідні правомочності).

Таким чином в даному випадку підставою для накладення арешту на майно є ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та відшкодування шкоди.

В свою чергу завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Так, незастосування в даному випадку арешту вказаного майна призведе до його втрати, адже, з урахуванням викладеного, є підстави вважати, що підозрювана, відчужить його.

При цьому згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна. В даному випадку повідомлення власника майна про розгляд клопотання може призвести до його відчуження.

Слідчий в поданій заяві просив розглянути клопотання та задовольнити (а.с.54).

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя визнав за можливе розглянути клопотання за відсутності володільця майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності-також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1). збереження речових доказів; 2). спеціальної конфіскації; 3). конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4). відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Санкція ч. 3 ст. 368 КК України, передбачає покарання з можливою конфіскацією майна.

Таким чином, в даному випадку метою накладення арешту на майно є забезпечення вироку в частині конфіскації майна.

За таких обставин, з урахуванням доведеності слідчим та прокурором правової підстави арешту майна, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про те, що слід накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , так як слідчим доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування арешту майна, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_5 , а також може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотаннями про арешт майна.

Згідно ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Беручи до уваги обґрунтованість підозри, завдання арешту майна, як виду заходу забезпечення кримінального провадження, наслідки, які матиме накладення арешту на майно, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт шляхом встановлення заборони у праві розпорядження зазначеним майном без обмеження права користування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, яке перебуває у приватній власності підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- земельну ділянку, площею 2,0 га за кадастровим номером :03:000:0055 (розмір частки 1/1), з встановленням заборони власнику або будь-якій особі на відчуження вказаного майна, без обмеження права користування ним.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1