Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0001624 від 02.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

У С Т А Н О В И В:

Слідча СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що Слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001624, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.08.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва. Під час досудового розслідування в порядку ст. 208 КПК України о 23 годині 10 хвилин 20.10.2023 затримано та 21.10.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, суспільні відносини, що охороняють здоров`я населення України, будучи особою, яка раніше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ст. 309 КК України, на шлях виправлення не став, вчинив новий злочин в сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів та маючи умисел, спрямований на незаконне придбання, зберігання, з метою збуту та збуті особливо небезпечних психотропних речовин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинив кримінальне правопорушення в сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин за таких обставин.

Так, у невстановленому слідством місці та у невстановлений слідством час, однак не пізніше 10.10.2023, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, з метою особистого збагачення. З метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, ОСОБА_4 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, у невстановленої досудовим розслідуванням особи, незаконно придбав з метою подальшого збуту особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, яку залишив зберігати при собі з метою подальшого збуту до 10.10.2023. У подальшому, ОСОБА_4 , 10.10.2023, в період часу з 11 години 12 хвилин по 11 годину 24 хвилини, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, з корисливих мотивів, незаконно за грошові кошти в сумі 500 гривень, збув громадянці під вигаданим ім`ям та особистими даними - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно якої згідно вимог ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які приймають участь у кримінальному судочинстві», прийняті заходи безпеки, поліетиленовий згорток з кристалоподібною речовиною.

Згідно висновку експерта №СЕ-19/111-23/54494-НЗПРАП від 11.10.2023 у наданій на дослідження кристалоподібній речовині білого кольору виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP. Маса PVP в речовині становить 0,604 г. PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000, № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів», «Списком №2 наркотичні засоби, обіг яких обмежено» в «Таблиці І», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Згідно наказу № 280 від 15.05.2015 Міністерства охорони здоров`я України, „Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 № 188" встановлено, що до 0,15 г PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), є невеликим розміром, від 1,5 г до 15,0 г, є великим розміром, 20,0 г і більше, є особливо великим розміром.

Крім того, продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, у невстановленому слідством місці та у невстановлений слідством час однак не пізніше 20.10.2023 у ОСОБА_4 , повторно виник злочинний умисел направлений на незаконне придбання та зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, з метою особистого збагачення.

З метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, ОСОБА_4 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, у невстановленої досудовим розслідуванням особи, повторно, незаконно придбав з метою подальшого збуту особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, яку залишив зберігати при собі з метою подальшого збуту до 20.10.2023.

У подальшому, ОСОБА_4 , 20.10.2023, у період часу з 15 години 35 хвилин по 16 годину 13 хвилин, перебуваючи в лісопарковій зоні що, за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів, повторно, незаконно за грошові кошти в сумі 500 гривень, збув громадянці під вигаданим ім`ям та особистими даними - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно якої згідно вимог ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які приймають участь у кримінальному судочинстві», прийняті заходи безпеки, поліетиленовий згорток з кристалоподібною речовиною.

PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000, № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів», «Списком №2 наркотичні засоби, обіг яких обмежено» в «Таблиці І», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено. Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту та збуті психотропних речовин, вчиненого повторно, особою яка раніше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ст. 309 КК України, якщо предметом таких дій були особливо небезпечні психотропні речовини, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України, яке, відповідно до ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких, санкція якого передбачає кримінальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, а тому відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання у зв`язку з наступним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

21.10.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за який передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У клопотанні, що є предметом розгляду, наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому. Обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.08.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 15.08.2023; протоколом огляду грошових купюр від 10.10.2023; протоколом огляду покупця та вручення грошових коштів від 10.10.2023; протоколом огляду місця події від 10.10.2023; протокоом допиту свідка ОСОБА_7 від 10.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 10.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 10.10.2023; висновком експерта № СЕ-19/111-23/54494-НЗПРАП від 11.10.2023; протоколом огляду грошових купюр від 20.10.2023; протоколом огляду покупця та вручення грошових коштів від 20.10.2023; протоколом огляду місця події від 20.10.2023; протоколом допиту свідка від 20.10.2023; протоколом допиту свідка від 20.10.2023; протоколом допиту свідка від 20.10.2023; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 20.10.2023; протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , від 21.10.2023.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, тобто в нього відсутні стабільні соціальні зв`язки, які достатні для уникнення ризику переховування.

При аналізі ризику незаконного впливу на свідків слідчий суддя виходить з того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може впливати на свідків, чиї показання мають значення для досудового розслідування.

Аналізуючи ризик того, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя виходить з того, що на даний час перевіряються відомості щодо залучення інших осіб до вчинення злочину, які могли сприяти його вчиненню або подальшому переховуванню підозрюваного.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.

Згідно частин 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

А відтак суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадії досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених законом.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту та здати на зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (за їх наявності).

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0001624 від 02.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, не одруженого, раніше судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб та помістити його до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Розмір застави визначити у межах 40 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту та здати на зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (за їх наявності).

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 днів, обчислюється з 20 жовтня 2023 року, тобто з моменту фактичного затримання, припиняє свою дію 18 грудня 2023 року та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення. Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження - для відома.

Копію ухвали направити ДУ «Київський слідчий ізолятор» - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1