УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000330, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000330, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, про арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 , яке належить йому на праві приватної спільної власності, а саме, на: частку власності 22/1000 комплексу, нежитлових будівель за адресою нерухомого майна: АДРЕСА_1 , (свідоцтво право власності, б/н, 17.09.2002, виконком Великолепетинської селищної ради на підставі рішення № 148 від 19.08.2002 р.), форма власності: приватна спільна часткова.

Клопотання мотивоване тим, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000330 від 21.02.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що діяльність ТОВ «БРОМ-КОР» полягала у здійсненні оптової торгівлі твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, у зв`язку з чим підприємство мало відносини із нерезидентом CORAL ENERGY DMCC на імпортування на митну територію України паливо авіаційне для газотурбінних двигунів JET А-1.

Директор ТОВ «БРОМ-КОР» ОСОБА_5 усвідомлював, що при ввезені на митну територію України палива для реактивних двигунів (відповідно до УКТ ЗЕД ) з метою реалізації до підприємства літакобудівельної галузі, оподаткування здійснюється зі сплатою акцизного податку за ставками визначеними пп. 215.3.4. п.215.3 ст. 215 Податкового кодексу України (далі ПК України), яка складає 21 євро за 1000 літрів, а не за підвищувальним коефіцієнтом 10, тобто 210 євро за 1000 літрів. Отже, для суб`єктів господарювання, які видали податковий вексель відповідно до п. 229.8 ст. 229 ПК України, підвищувальний коефіцієнт не застосовується.

У зв`язку з чим, у ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 02.09.2021, виник умисел ухилитися від сплати митних платежів шляхом подачі до фіскальних органів неправдивої інформації про подальшу реалізацію цього пального підприємствам літакобудівельної промисловості, на які поширюються митні пільги.

Крім того, як зазначає детектив в своєму клопотанні, що досудовим розслідуванням встановлено, що на підставі рішення учасника № 2 ТОВ «СІТІ КЛАЙС» від 20.08.2021 призначено на посаду директора ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 26.08.2021, визначено місцезнаходженням Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 51, кімн. 22, змінено найменування ТОВ «СІТІ КЛАЙС» на ТОВ «БРОМ-КОР» ().

Наказом директора ТОВ «БРОМ-КОР» ОСОБА_5 від 26.08.2023 № 1/21, останній приступив до виконання обов`язків.

Таким чином, займаючи посаду директора ТОВ «БРОМ-КОР» () ОСОБА_5 виконує організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції на указаному підприємстві, а тому, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, є службовою особою.

Як зазначає детектив в своєму клопотанні, що ОСОБА_5 в період з 01.01.2021по 31.12.2021, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, будучи службовою особою ТОВ «БРОМ-КОР» діючи умисно та з корисливих мотивів, спрямованих на ухилення від сплати податків у особливо великих розмірах, порушив вимоги Податкового кодексу України від 02.12.2010 р. №2755-VI (із змінами і доповненнями), завдав збитків державному бюджету внаслідок не сплати акцизного податку у загальній сумі 41 916 642,01 грн., що в 7000 тисяч і більше разів перевищують установлений законодавством неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

12.12.2023 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, за яке передбачено покарання у виді штрафу від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

13.12.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 200 (двісті) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В ході здійснення досудового розслідування встановлено наступне майно, яке належить на праві власності підозрюваному ОСОБА_5 .

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта ОСОБА_6 , останньому на праві власності належить нерухоме майно, а саме: частка власності 22/1000 комплексу, нежитлових будівель за адресою нерухомого майна: АДРЕСА_1 , (свідоцтво право власності, б/н, 17.09.2002, виконком Великолепетинської селищної ради на підставі рішення № 148 від 19.08.2002 р.), форма власності: приватна спільна часткова.

Таким чином, детектив в своєму клопотанні просить, з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, накласти арешт на вищезазначене майно підозрюваного ОСОБА_5 .

Також детектив в своєму клопотанні відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України просив розглянути його без участі власника нерухомого майна та зацікавлених осіб для попередження можливості відчуження вказаного майна.

В судове засідання детектив не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, однак подав до суду заяву, в якій просив здійснити розгляд клопотання без його участі та задовольнити клопотання про арешт майна з підстав у ньому наведених.

Враховуючи те, що майно, на яке детектив просить накласти арешт не було тимчасово вилучене, то розгляд клопотання відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України можливо здійснити без повідомлення власника майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Так, у провадженні Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України перебувають матеріли кримінального провадження № 0000330 від 21.02.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

Звернення детектива з клопотанням про арешт на вказане нерухоме майно зумовлено необхідністю забезпечення подальшої можливої конфіскації майна як виду покарання.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Як убачається з витягу з кримінального провадження № 0000330 від 21.02.2022, до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України.

Детектив в клопотанні порушує питання про накладення арешту на майно, що належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_5 , а саме, на: частку власності 22/1000 комплексу, нежитлових будівель за адресою нерухомого майна: АДРЕСА_1 , (свідоцтво право власності, б/н, 17.09.2002, виконком Великолепетинської селищної ради на підставі рішення № 148 від 19.08.2002 р.), форма власності: приватна спільна часткова.

З матеріалів клопотання вбачається, що 12.12.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України у вказаному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим у відповідності до ч. 1 ст. 42 КПК України останній набув статусу підозрюваного у скоєнні згаданого кримінального правопорушення.

Санкція ч. 3 ст. 212 Кримінального кодексу України, за якою підозрюється ОСОБА_5 , передбачає додаткове покарання у виді конфіскації майна.

А тому, у разі доведення винуватості ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, майно, яке належить на праві приватної власності підозрюваному підлягатиме конфіскації у дохід держави.

Крім того, існують реальні ризики передачі та відчуження вказаного майна, передбачені абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

З огляду на наведене та з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, клопотання детектива підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000330, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яке належить йому на праві приватної спільної власності, а саме, на: частку власності 22/1000 комплексу, нежитлових будівель за адресою нерухомого майна: АДРЕСА_1 , (свідоцтво право власності, б/н, 17.09.2002, виконком Великолепетинської селищної ради на підставі рішення № 148 від 19.08.2002 р.), форма власності: приватна спільна часткова.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1