печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2023 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала клопотання, адвоката: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000730 від 12.11.2021 року,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000730 від 12.11.2021 року.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, адвокат вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано.

В судове засідання учасники процесу не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином. 16.10.2023 року на адресу суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про залишення клопотання без розгляду.

Оскільки представник власника майна подав заяву про залишення клопотання без розгляду, а неявка прокурора не є перешкодою для розгляду клопотання, враховуючи строк розгляду клопотання під час досудового розслідування, встановлений КПК України, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за їх відсутності.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна та, перевіривши заяву про залишення клопотання без розгляду, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, диспозитивність.

Як визначено у ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 та ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Так, оскільки, адвокат ОСОБА_3 подав заяву про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду, тобто на даний час останній вимоги клопотання не підтримує. Відтак, правові підстави для розгляду клопотання про скасування арешту майна по суті відсутні.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000730 від 12.11.2021 року, слід залишити без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 22, 26, 107, 174 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000730 від 12.11.2021 року, - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1