Справа № 481/198/24
Провадж.№ 1-кс/481/108/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.02.2024 року слідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковника ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб СВ ВП №1 Баштанського РПВ ГУНП в Миколаївській області,

ВСТАНОВИВ:

02.02.2024 року від начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковника ОСОБА_3 до Новобузького районного суду Миколаївської області надійшла скарга на бездіяльність уповноважених осіб СВ ВП №1 Баштанського РПВ ГУНП в Миколаївській області, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб СВ ВП №1 Баштанського РПВ ГУНП в Миколаївській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за повідомленням ІНФОРМАЦІЯ_1 про вчинення громадянином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України від 05.09.2023 року.

Перевіривши надані матеріали скарги, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно ч.1 ст.304 КПК Українискарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ч. 2 ст.304 КПК України скарга повертається зокрема у випадку, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З рапорту помічника чергового СМ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_5 від 06.09.2023 року, вбачається, що 06.09.2023 року до ЧЧ ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області через секретаріат надійшло повідомлення від начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 про те, що військовозобов`язаний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_1 , ухиляється від призову на військову службу під час мобілізації в особливий період.

У відповідності до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи зазначене, слідчий, в силу ч.1 ст.214 КПК України, був зобов`язаний розглянути заяву протягом 24 годин після подання заяви. Тобто бездіяльність слідчого у невнесенні відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань настала з наступного дня після 07.09.2023 року, тобто з даного моменту виникла можливість оскаржити дану бездіяльність слідчого протягом 10 діб.

Строк на оскарження бездіяльності, з урахуванням неробочих днів, закінчився, 18.09.2023 року.

Однак начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковника ОСОБА_3 звернувся до суду лише 30.01.2024 року, про що свідчить конверт, у якому поштою було надіслано до суду дану скаргу, тобто з пропуском встановленого строку на оскарження бездіяльності слідчого.

При цьому, скаржник ні в мотивувальній, ні в прохальній частині скарги не ставить питання про поновлення процесуального строку на подання скарги.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст. 304 КПК України.

Вказане свідчить про те, що скаргу необхідно повернути з підстав неприйнятності скарги.

Крім того, необхідно зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України», яке прийняте палатою ЄСПЛ, право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Обмеження щодо умов прийнятності скарги встановлені ч.2 та ч.4 ст. 304 КПК України.

Щодо законності мети обмеження, то в даному випадку обмеження, які встановлені ч.2 ст.304 КПК України мають законну мету, так як розгляд скарги, яка подана після закінчення строку на оскарження не є законним, відповідно до вимог КПК України.

Щодо пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями, то КПК України передбачає інший порядок вирішення вказаного питання, що дає можливість досягнути необхідну ціль. Так, з ч.2 ст.304 КПК України вбачається, що особа, яка звернулася зі скаргою після спливу строку на оскарження, може порушити питання щодо поновлення цього строку.

Також, згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не може бути обмежено таким чином чи у такій мірі, що буде порушена сама його сутність.

Так, відповідно до ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що вищевказане, щодо умов прийнятності скарги, законності мети обмеження та пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями не обмежує таким чином та у такій мірі право доступу до суду, що була порушена сама сутність права доступу до суду, так як заявник може відповідно до ч.7 ст.304 КПК України повторно звернутися зі скаргою та відповідно до п.3 ч.2 ст.304 КПК України порушити питання щодо поновлення пропущеного строку на оскарження.

Таким чином, слідчим суддею було встановлено, що скарга подана поза строком оскарження бездіяльності та заявник не надав клопотання про поновлення строку на оскарження.

Вказане свідчить про те, що скаргу необхідно повернути з підстав неприйнятності скарги.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковника ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб СВ ВП №1 Баштанського РПВ ГУНП в Миколаївській області, повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1