Справа № 459/1827/23
Провадження № 1-кп/459/85/2023
УХВАЛА

судового засідання

18 січня 2024 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого-судді ОСОБА_1

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Червонограді об`єднане кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000390 від 12.04.2023 та № 0000897 від 09.09.2023, відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вказане вище кримінальне провадження.

Ухвалою Червоноградського міського суду Львівської області від 08 січня 2024 року надано дозвіл на затримання обвинуваченого з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

18 січня 2024 року обвинуваченого ОСОБА_5 було затримано доставлено до суду.

Прокурор у кримінальному провадженні у судовому засіданні підтримав подане 08 січня 2024 року клопотання про зміну для обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з підстав вказаних у ньому.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 стосовно клопотання прокурора про зміну для обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою заперечили. Адвокат ОСОБА_4 просив застосувати до обвинуваченого цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність задовольнити клопотання прокурора та змінити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 1, 2 с. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з обвинувальних актів та наявних матеріалів, наявні докази обґрунтованості обвинувачення ОСОБА_5 є вагомими, більш детальну оцінку яким суд надасть під час перебування в нарадчій кімнаті при прийнятті остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.

При цьому судом враховується, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке, у разі визнання його вини, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Враховуються зокрема й ті обставини, що останній обвинувачується у вчиненні злочину, в сфері власності, не має законних джерел доходу та міцних соціальних зв`язків, а також і те, що відносно обвинуваченого діяв запобіжний захід у вигляді застави, ОСОБА_5 покинув місце свого проживання та тривалий час ухилявся від суду, що приводить суд до висновку про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме суд вважає, що обвинувачений може в подальшому продовжити ухилятись від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Вважаючи, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд виходить, у тому числі з тих обставин, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 мають досить високий ступінь суспільної небезпеки, наявність якої, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого та з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. А відтак суд приходить до висновку, що з огляду на наявні ризики, та той факт, що обвинувачений порушив обов`язки визначені запобіжним заходом у вигляді застави, до нього неможливо застосувати інший запобіжний заходу, окрім як тримання під вартою.

На підставі викладеного та з метою забезпечення участі обвинуваченого в розгляді кримінального провадження, недопущення вчинення ним нових злочинів, суд вважає необхідним змінити для обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів, який слід рахувати з моменту затримання.

Разом із цим, враховуючи вік обвинуваченого, а також і те, що останній раніше судимий, суд вважає за необхідне не застосовувати у даному випадку положення ч. 4 ст. 183 КПК України, а відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Так, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави відносно особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановлюючи розмір застави, суд враховує конкретні обставини кримінального провадження, наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, сімейний, майновий стан, та інші дані, які характеризують особу обвинуваченого та його спосіб життя, а також те, що обвинувачений неодноразово ухилявся від явки до суду та не виконував покладені на нього обов`язки, а також суд враховує розмір застави, щоб така не була для нього завідомо непомірною та могла у повній мірі забезпечити його належну процесуальну поведінку, у зв`язку з чим прийшов до висновку, щодо необхідності визначити обвинуваченому заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242240 грн. 00 коп.

Водночас, враховуючи доведені прокурором обставини, у випадку внесення застави суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до суду за його першою вимогою, не відлучатися з населеного пункту, де проживає, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 314-316 КПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Клопотання прокурора про зміну обвинуваченому запобіжного заходу задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, починаючи з 18 січня 2024 року по 17 березня 2024 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242240 грн. 00 коп, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). (Отримувач коштів: ТУ ДСА України в Львівській області. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26306742. Банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ. Рахунок отримувача: UA0000757.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Львівській області коштів, має бути наданий уповноваженій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово, прокурора та Червоноградський міський суд Львівської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави на обвинуваченого покласти наступні обов`язки: 1) прибувати на виклики суду; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрована чи проживає, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання; 4) за наявності, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі, якщо обвинувачений ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, заставу буде звернуто в дохід держави.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя: ОСОБА_1