печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000472, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилучене 23.11.2023 в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон «Redmi» model: НОМЕР_1 , темно-сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , серійний номер НОМЕР_4 , шляхом заборони розпорядження та користування означеним майном.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що слідчими Третього слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, за процесуального керівництва прокурорів Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000472 від 31.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 410, ч. 5 ст. 191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що окремі військовослужбовці військової частини НОМЕР_5 у складі організованої групи з представниками суб`єктів господарювання приватного права, діючи в умовах воєнного стану, шляхом підробки первинних бухгалтерських документів незаконно заволодівають грошовими коштами, призначеними для закупівлі продуктів харчування, а також привласнюють продукти харчування, які містяться на продовольчому складі.

Так, окремі військовослужбовці та працівники військової частини НОМЕР_5 під час приготування їжі у їдальні не отримують на продовольчому складі продукти харчування згідно первинних бухгалтерських документів, фактично забирають із складу меншу на 30% кількість продуктів, яку покривають шляхом зменшення ваги однієї порції та за рахунок меншої кількості людей, які фактично харчуються у їдальні.

Надалі, на «заощаджені» продукти харчування, які фактично знаходяться на продовольчому складі, військовослужбовці та представники суб`єктів господарювання, які постачають продукти харчування у вказану військову частину, виготовляють фіктивні видаткові та товаро-транспортні накладні, акти приймання передачі комплектів продуктів для особового складу та/або штатних тварин та зведені акти приймання передачі комплектів продуктів для особового складу та/або штатних тварин, а частину продуктів харчування вивозять з території військової частини та реалізовують приватним особам.

Внаслідок підробки первинних бухгалтерських документів Міністерство оборони України здійснювало повторну оплату продуктів харчування, які фактично уже знаходились на складі військової частини НОМЕР_5 .

Так, встановлено обставини, що свідчать про можливу фіктивність накладних про постачання у військову частину НОМЕР_5 продуктів харчування від ТОВ «Гранд Консалт» на суму, яка перевищує 3 645 000 грн., та від ТОВ «Актив Компані» на суму, яка перевищує 1 400 000 грн.

23.11.2023 в ході проведення обшуку в квартирі за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , виявлено та вилучено: мобільний телефон «Redmi» model: НОМЕР_1 , темно-сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , серійний номер НОМЕР_4 .

При цьому на момент винесення ухвали слідчого судді про надання дозволу на обшук ні у органу досудового розслідування, ні у суду не було достатньо інформації про речі, які будуть вилучені при обшуку, а тільки вказано на їх загальні (родові) ознаки, тому прямо не надано дозвіл на вилучення саме тих речей і документів, які були вилучені в ході виконання ухвали про проведення обшуку.

Прокурор зазначає, що вилучені в ході обшуку речі містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі підтверджують факт незаконного заволодіння грошовими коштами, призначеними для закупівлі продуктів харчування.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Прокурор в кримінальному провадженні №0000472 ОСОБА_3 надав на адресу суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутності, вимоги клопотання підтримав.

Представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 через канцелярію суду звернулась до слідчого судді із клопотаннями про ознайомлення із матеріалами клопотання та про відкладення розгляду у зв`язку із необхідністю обґрунтування позиції.

Після ознайомлення із матеріалами клопотання адвокат ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді із заявою, згідно якої просила клопотання про арешт майна розглянути за відсутності ОСОБА_4 та його представника ОСОБА_5 , в задоволенні клопотання відмовити, оскільки вилучене майно не має відношення до обставин, що розслідуються у межах кримінального провадження.

Враховуючи положення ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчим суддею визнано можливим розглянути клопотання у відсутність осіб, що не з`явилися.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя надходить наступних висновків.

Третім слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, за процесуального керівництва прокурорів Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000472 від 31.03.2023 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 410 КК України, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 410 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20.11.2023 по справі № 757/53327/23-к надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі вказаної ухвали слідчого судді 23.11.2023 в період часу з 08-49 год. по 10-57 год. проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено, зокрема: мобільний телефон «Redmi» model: НОМЕР_1 , темно-сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , серійний номер НОМЕР_4 .

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту, прокурор зазначає, що вилучені речі містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Поряд з тим, прокурором до матеріалів клопотання не надано жодних підтверджень, яка саме інформація на вилученому мобільному телефоні має значення доказів у кримінальному провадженні (про зміст такої інформації не вказано, скріншотів відповідних даних в протоколі та додатках до нього не міститься).

Також дані щодо проведення огляду вилученого майна, призначення в провадженні експертного дослідження, відсутні.

Крім того, прокурором не надано будь-яких доказів того, що ОСОБА_4 причетний до розслідуваної в рамках кримінального провадження №0000472 протиправної діяльності.

Отже, прокурором ні в клопотанні, ні в матеріалах до нього не повідомлено, яку саме інформацію виявлено на вилученому мобільному телефоні, відповідно взагалі не мотивовано і не обґрунтовано, що це за інформація, яке значення вона має для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, яким чином може бути використана у ході судового розгляду.

Внаслідок ненадання прокурором вищевказаних відомостей, враховуючи заявлену мету накладення арешту, яка полягає у забезпеченні збереження речових доказів, слідчий суддя вважає недоведеним на даній стадії провадження можливість використання вилученого телефона як доказу у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим клопотання про накладення арешту на майно саме з метою забезпечення збереження речових доказів є передчасним.

Поряд з тим, положеннями ч. 7 ст. 236 КПК України визначено, що вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Посилання в клопотанні на ненадання ухвалою слідчого судді прямого дозволу на вилучення мобільного телефона не відповідає дійсності та спростовується матеріалами провадження, а саме: ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_10 від 21.11.2023, якою безпосередньо надано дозвіл на виявлення та вилучення мобільних телефонів за місцем проживання ОСОБА_4 .

Постановою колегії суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 23.01.2020 у справі №457/1485/13-к визначено, що на речі та документи, на відшукання яких надано дозвіл в ухвалі про проведення обшуку, накладення арешту КПК України не передбачає.

З урахуванням викладеного, прокурор помилково вважає вилучений мобільний телефон тимчасово вилученим майном, оскільки 23.11.2023 під час проведення обшуку був вилучений мобільний телефон, на відшукання якого ухвалою слідчого судді було надано дозвіл, у зв`язку з чим останній не має статусу тимчасово вилученого, а отже, перебуває у розпорядженні прокурора на достатніх правових підставах та у разі відмови у задоволенні клопотання про арешт цього майна поверненню не підлягає.

За наведених обставин, вважаю відсутніми підстави для задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 236, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1