УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2023 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000004 від 02.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст.205-1, ч.3 ст.212 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, Одеською обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 02.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст.205-1, ч.3 ст.212 КК України.

Підставою для реєстрації вказаного кримінального провадження стала аналітична довідка відділу аналізу інформації та управління ризиками Територіального управління БЕБ в Одеській області від 02.12.2022 №3/24.13.03-18.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що на території Одеської області протягом 2022 року невстановлені особи створили ряд підприємств, які з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів при здійсненні експорту насіння соняшникового, подають до Одеської митниці Держмитслужби неправдиві відомості щодо походження товару, для отримання митних преференцій, застосовуючи тарифну пільгу по сплаті вивізного мита 3,6% замість повної ставки 10%, що призвело до несплати обов`язкових платежів на загальну суму 19 622 693 грн, що є коштами в особливо великих розмірах.

Крім цього, відповідно до отриманих обласною прокуратурою матеріалів УСБУ в Одеській області №65/5/і/7-4257 від 28.08.2023 та №65/5/і/7-4015 від 11.08.2023 вбачається, що невстановленими у теперішній час особами у період 2021-2023 років організовано «тіньову схему» експорту сільськогосподарської продукції, до якої входять підприємства групи компанії «Allseeds».

З метою забезпечення діяльності вказаної незаконної схеми на підконтрольних підставних осіб зареєстровано ряд «фіктивних» підприємств,з метою придбання сільськогосподарської продукції в значних обсягах за готівкові кошти.

Оперативними працівниками встановлено особу причетну до вказаних незаконних дій, а саме ОСОБА_4 , який самостійно та із залученням інших осіб здійснює пошук та придбання сільгосппродукції за готівкові кошти.

Разом з цим, за результатами проведених заходів встановлено, що ОСОБА_4 задіяний в механізмі ухилення від сплати податків та організовує і здійснює придбання необлікованої сільськогосподарської продукції за готівкові кошти, надає документальне прикриття перевезення зазначеної продукції. Разом з цим, з метою прикриття протиправної діяльності групи переробників/експортерів використовує документи транзитних «фіктивних» підприємств, здійснює закупівлю сільськогосподарської продукції в значних обсягах за готівкові кошти, готівку для закупівлі отримує від представників ряду транзитних підприємств. В своїй протиправній діяльності ОСОБА_4 повністю підпорядковується ОСОБА_5 .

Також встановлено, що ОСОБА_4 з іншими особами, було залучено і використовувалось ТОВ «Рестрой Плюс» в якості фіктивного підприємства постачальника сільгосппродукції, засновником та директором якого є ОСОБА_6 .

Вироком Приморського районного суду м.Одеси, від 17.05.2023 ОСОБА_6 визнано винним у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.205-1 КК України.

Разом з цим під час досудового розслідування, обласною прокуратурою з Одеської митниці отримано відомості щодо здійснення експортних операцій тим самим підприємствам нерезидентам, що і ТОВ «Рестрой Плюс».

При цьому зазначені операції в податковій звітності невідображаються та не декларуються, що в свою чергу призводить до несплати податків в особливо великих розмірах.

Так, співробітниками УСБ в Одеській області, проведено аналіз відомостей, отриманих Одеською обласною прокуратурою з Одеської митниці, в ході якого встановлено групу підприємств з ознаками фіктивності, серед яких ТОВ «Мелви» ().

Зокрема, співробітниками УСБУ в Одеській області на виконання доручення прокурора встановлено, що посадовою особою ТОВ «Мелви» є ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи викладене, вказаними особами, організована та контролюється протиправна схема з придбання за готівку та експорту сільгосппродукції, без відображення у бухгалтерському обліку та податковій звітності, складання відповідних документів, у тому числі без повернення валютної виручки, з метою ухилення від сплати податків, переведення безготівкових грошових коштів у готівку та виведення їх з обігу, а також здійснюються інші незаконні дії, що призводить до несплати податків до державного бюджету в особливо великих розмірах.

13.09.2023 підрозділом детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ в Одеській області з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукування знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте в результаті його вчинення в порядку ст.236 КПК України на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 .

Проведеним обшуком виявлено і вилучено документи, чорнові записи, мобільний телефон, на яких міститься інформація щодо протиправної діяльності пов`язаної з ухиленням від сплати податків, що можуть бути використані в якості доказів у кримінальному провадженні.

В подальшому, вищевказані речі та документи було визнано речовими доказами та винесено відповідну постанову від 14.09.2023.

Прокурор звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Прокурор на адресу суду направив заяву в якій клопотання підтримав, просив задовольнити, розглянути у його відсутність, в якому вказав, що детективом БЕБ в Одеській області повідомлено належним чином власника майна про дату та час розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході обшуку майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, є всі підстави вважати, що могло бути знаряддям його вчинення та містить відомості, які будуть використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування кримінального провадження, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 14.09.2023 року про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000004 від 02.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст.205-1, ч.3 ст.212 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході проведеного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , речі та документи, а саме: мобільний телефон марки «iPhone» модель «Х» c/н НОМЕР_1 1 шт.; договір оренди квартири від 10 червня 2021 року, з чорновими записами на зворотньому боці з текстом зробленим синьою пастою кулькової ручки на 1 арк.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1