печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

Іменем України

22 листопада 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні №0000325, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.02.2023, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, клопотання прокурора про продовження строків тримання ОСОБА_5 під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Печерського районного суду м. Києва на розгляді під головуванням судді ОСОБА_1 перебуває кримінальне провадження №0000325 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

До обвинуваченого ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який ухвалою суду від 26.09.2023 продовжено до 25.11.2023 включно.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження тримання ОСОБА_5 під вартою на 60 діб. Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати. Зокрема, ризик переховуватися від суду ґрунтується на тому, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачена безальтернативна міра покарання у вигляді позбавлення волі у разі його засудження, що саме по собі вказує на те, що обвинувачений може здійснити спроби до переховування від прокурора та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, враховуючи, що інші двоє співучасників вчинення кримінального правопорушення переховувалися від органу досудового розслідування, то існує ризик, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, також може здійснити спроби переховування. Ризик незаконно впливати на потерпілого та свідків наявний, оскільки матеріали кримінального провадження відкриті сторонам, з них обвинуваченому відомі анкетні відомості свідків вчинення кримінального правопорушення, у тому числі понятих, що вказує на те, що ОСОБА_5 може впливати на вказаних осіб шляхом погроз, умовляння, залякування чи підкупу з метою зміни чи дачі неправдивих показань такими особами. Крім того, злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , вчинено групою осіб, матеріали відносно яких виділене в окреме кримінальне провадження, а тому будучи не під вартою, ОСОБА_5 може незаконно впливати на підозрюваних у кримінальному провадженні. Також існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_5 суспільно-корисною працею не займається, легальних доходів не має, міцних соціальних зв`язків не має, а інкриміноване кримінальне правопорушення є в тому числі й злочином проти власності. З урахуванням наведеного, просить продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів та альтернативний запобіжний захід у вигляді застави визначити у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти вказаного клопотання, посилаючись на те, що ризики значно зменшилися з огляду на тривале перебування обвинуваченого під вартою. Крім того, вказані прокурором ризики значно перебільшені. При цьому обвинувачений має житло, неофіційно заробляв. З урахуванням викладеного, просив відмовити у клопотанні прокурора та змінити обвинуваченому запобіжний захід на домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 також просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 .

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, додатково дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приймає до уваги тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , та суворість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим. Так, санкція ч. 4 ст. 187 КК Українипередбачає покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна. З огляду на вказане, обвинувачений, усвідомлюючи невідворотність покарання у виді тримання під вартою у разі визнання його винним, може переховуватись від суду. При цьому, суд враховує дані про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , хоча раніше і не судимого в порядку ст. 89 КК України, проте неодруженого, не маючого утриманців, офіційно непрацевлаштованого, що підтверджує існування відносно нього ризику переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Оцінюючи можливість впливу на потерпілого, свідків, інших підозрюваних, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від вказаних осіб та дослідження їх судом.

При цьому вказаний ризик актуалізований з огляду на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства, а тому останній, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Окрім того, суд вважає доведеним ризик можливого вчинення обвинуваченим ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, оскільки останній офіційно не працевлаштований, а отже не володіє стабільним джерелом прибутків, що у сукупності з обставинами кримінального провадження вказує на наявність ризику продовження обвинуваченим вчинення злочинів з корисливих мотивів.

Доводи сторони захисту таких висновків не спростовують, підтверджень щодо наявності у ОСОБА_5 неофіційного джерела доходу суду не надано.

Отже, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, контроль за його процесуальною поведінкою шляхом застосування будь-якого іншого, більш м`якого запобіжного заходу - неможливий, тому суд вбачає підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження до ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не вбачає підстав для задоволення клопотання сторони захисту про обрання іншого запобіжного заходу, в тому числі у вигляді домашнього арешту.

Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, суд вбачає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, а саме у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

За умови внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 у відповідності до ст. 194 КПК України обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду у кримінальному провадженні;

- не відлучатись за межі м. Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими підозрюваними та потерпілим у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст. ст. 177, 182, 183, 331 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити до 20 січня 2024 року включно застосований до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами:

Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві

ЄДРПОУ банку: 26268059;

МФО 820172;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ;

р/р UA1012089.

За умови внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 у відповідності до ст. 194 КПК України обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду у кримінальному провадженні;

- не відлучатись за межі м. Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими підозрюваними та потерпілим у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1