н/п 1-кс/953/1023/24
"05" лютого 2024 р. м.Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
за участю прокурора ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5
секретар судового засідання ОСОБА_6 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з неповною середньою освітою, розлученого, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,
Під час досудового розслідування встановлено, що 15 грудня 2023 року близько 01 години 29 хвилин, більш точний час не встановлений, ОСОБА_4 , перебував у гостях у свого знайомого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_3 , де також перебувала його співмешканка ОСОБА_8 . Під час вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт, у ході якого у ОСОБА_4 виник умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 , у зв`язку з чим ОСОБА_4 дістав з шухляди стола кухонний ніж, довжиною близько 30 см, та діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у виді умисного протиправного заподіяння смерті ОСОБА_7 , та бажаючи їх настання, утримуючи ніж в правій руці, наніс один удар в ділянку лівої частини грудної клітини ОСОБА_7 . Після чого між ними відбулася бійка, під час якої ОСОБА_4 наніс ОСОБА_7 не менше 10 (десяти) ударів кулаками в ділянку обличчя та тулуба останнього.
Так, ОСОБА_4 , виконавши всі дії, які вважав необхідними для доведення свого умислу, спрямованого на позбавлення життя ОСОБА_7 , не зміг довести його до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки ОСОБА_8 викликала швидку медичну допомогу та ОСОБА_7 був доставлений до ДУ «Інституту загальної та невідкладної хірургії ім. В. Т. Зайцева», де йому надали необхідну медичну допомогу.
15 грудня 2023 року о 10 годині 00 хвилин ОСОБА_4 затриманий у порядку ст. 208 КПК України.
15 грудня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
Слідчий зазначає, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, зокрема:
- рапортом ЧЧ ХРУП від 15.12.2023 про вчинення кримінального правопорушення;
- протоколами огляду місця події від 15.12.2023,
- довідкою з ДУ «Iнститут загальної та невiдкладної хiрургiї iм. В. Т. Зайцева» №6496 від 15.12.2023;
- рапортом інспектора УПП в Харківській області ДПП;
- заявою ОСОБА_7 щодо спричинення йому тілесних ушкоджень;
- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;
- протоколом проведення слідчого експерименту за участю потерпілого;
- протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 ;
- протоколом огляду предметів;
- протоколом огляду аудіозапису;
- висновком судової імунологічної експертизи № 14/2961-Дм/23 від 05.01.2024;
- висновком судової імунологічної експертизи № 14/2960-Дм/23 від 05.01.2024;
-висновком судово-цитологічної експертизи № 15-12/№27-ДМ/Ц/2024 від 17.01.2024.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2023 року до ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 12 лютого 2024 року включно.
29 січня 2024 року керівник Київської окружної прокуратури м. Харкова продовжив строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до трьох місяців, а саме - до 15 березня 2024 року.
Слідчий зазначає, що з метою закінчення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні необхідно отримати результати висновків експертів ХОБСМЄ та Харківської філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України», повідомити ОСОБА_4 про зміну раніше повідомленої підозри, додатково допитати підозрюваного, а також виконати вимоги ст.ст. 290, 291 КПК України, у зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , який спливає 12 лютого 2024 року.
Обґрунтовуючи необхідність продовження строку дії застосованого щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий стверджує про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи той факт, що ОСОБА_4 вчинив умисний особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Прокурор ОСОБА_2 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених саме п.п. 1, 3, 5 ст.177 КПК України.
Слідча ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримала та просила його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, просив обрати стосовно нього більш м`який запобіжний захід.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала, зазначила, що ОСОБА_4 співпрацює зі слідством, не перешкоджає встановленню фактичних обставин справи, тому не має наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Зауважила на тому, що ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на який посилається сторона обвинувачення, жодним чином не обґрунтований, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, тому просила застосувати до її підзахисного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
15 грудня 2023 року о 07 годині 50 хвилин ОСОБА_4 затриманий у порядку ст. 208 КПК України.
15 грудня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2023 року до ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 12 лютого 2024 року включно, без визначення розміру застави.
29 січня 2024 року постановою керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_11 продовжений строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні до трьох місяців, а саме - до 15 березня 2024 року.
Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.
Відповідно до положень ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Згідно зі ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.
Разом з тим, суд зазначає, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Так, слідчий звертаючись до суду з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , посилається на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними на даний час доказами, а саме: даними рапорту від 15.12.2023; даними протоколу огляду місяця події від 15.12.2023; даними довідки з ДУ «Iнститут загальної та невiдкладної хiрургiї iм. В.Т.Зайцева» № 6496 від 15.12.2023; даними заяви про залучення до провадження як потерпілого від 15.12.2023; даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 15.12.2023; даними протоколу допиту підозрюваного від 15.12.2023; даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_7 , даними протоколів допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; даними висновку судової імунологічної експертизи № 14/2962-Дм/23 від 20.01.2024; даними висновку судової цитологічної експертизи № 15-12/№28-ДМ/Ц/2024р. від 17.01.2024; даними висновку судової цитологічної експертизи № 15-12/№7ДМ/Ц/2024р. від 17.01.2024; даними протоколу проведення слідчого експерименту від 26.12.2023; даними протоколу тимчасового доступу до речей і документів від 22.01.2024.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , слідчий суддя відповідно до положень ст.ст. 177, 178, 199 КПК України враховує дані про особу підозрюваного, який розлучений, має зареєстроване місце мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , однак фактично мешкає за іншою адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу та будь-яких зв`язків з державою не має, наразі підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжкого злочину та за який передбачене покарання у разі визнання його винним у виді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років, тому з урахуванням суспільної небезпеки злочину слідчий суддя вважає, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Також у судовому засіданні стороною обвинувачення підтверджений ризик того, що підозрюваний може впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, враховуючи встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.
При цьому у судовому засіданні слідчим та прокурором не підтверджений ризик того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на те, що він в силу ст. 89 КК України раніше не судимий та вважається таким, що раніше до кримінальної відповідальності не притягався.
Отже, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати кримінальному провадженню або ж створять загрозу суспільству.
Під час розгляду клопотання слідчий суддя вивчав можливість застосування стосовно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак, з огляду на встановлені обставини, зокрема, те, що ОСОБА_4 , хоча і є в силу ст. 89 КК України раніше не судимим, проте на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а також враховуючи, що встановлені ухвалою слідчого судді від 16 грудня 2023 року ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися, слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, щоб запобігти спробам вчинити дії, передбачені пунктом 1 та 3 частини першої статті 177 КПК України.
Висновок слідчого судді щодо необхідності продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою ґрунтується на вищевикладених обставинах, що свідчать про наявність заявленого стороною обвинувачення ризику та виправдовують тримання особи під вартою, а наведені в клопотанні обставини перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали про тримання підозрюваної під вартою.
Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Враховуючи вищенаведені відомості, у суду не виникає сумнівів щодо наявності та доведеності ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, якими слідчий та прокурор обґрунтовує необхідність продовження застосування такого запобіжного заходу як тримання підозрюваного під вартою, оскільки ризики, які існували на час застосування цього запобіжного заходу, не зменшилися, а їх доведеність вбачається з системного аналізу відомостей, що стосуються особи підозрюваного та обставин інкримінованого йому злочину.
З огляду на викладене, оцінивши в сукупності всі обставини, а саме - суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим, його вік та репутацію, міцність соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу, продовжують існувати, а отже запобіжний захід у виді тримання під вартою на даній стадії процесу в повній мірі відповідає меті його застосування - забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ст. 177 КПК України. Застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного на цій стадії досудового розслідування є недостатнім, щоб забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків.
З вказаних підстав слідчий суддя приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 у межах строку досудового розслідування, тобто до 15 березня 2024 року включно.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Доводи сторони захисту щодо доцільності обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не спростовують вищевказаних висновків суду.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України суд, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, не визначає заставу обвинуваченому ОСОБА_4 .
Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 183, 197 КПК України,
Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, застосованого щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування до 15 березня 2024 року включно, без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали встановити до 15 березня 2024 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 - у той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складений 06 лютого 2023 року.

Суддя ОСОБА_1