справа № 619/5578/23
провадження № 1-кс/619/1276/23
Ухвала

Іменем України

14 грудня 2023 року,

м. Дергачі,

слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянула у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002214 від 18.10.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Суть питання, що вирішується ухвалою.

До суду надійшло клопотання прокурора про накладення арешту в межах кримінального провадження № 0002214 від 18.10.2023 за ч. 1 ст. 436-1 КК України, а саме на мобільний телефон блакитно-сірого кольору в силіконовому чохлі чорного кольору марки «Redmi Note 9 PRO» моделі «M2003J6B2G» ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , у якому міститься дві SIM картки: SIM 1: НОМЕР_3 (Vodafone UA), SIM 2: НОМЕР_4 (Kyivstar), який вилучено і поміщено до сейф-пакету WAR 0050310.

У обґрунтування клопотання зазначено, що 18.10.2023 до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення з ГВ ЗНД УСБУ в Харківській області про те, що мешканець с. Подвірки Харківського району Харківської області в соціальній мережі «Фейсбук» розміщує та поширює зображення, що містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, а саме зображення прапора СРСР, п`ятикутної зірки, георгіївської стрічки тощо, а також пропаганду комуністичного тоталітарного режиму. З наданої інформації відомо, що особою, яка може бути причетна до вчинення злочину, є мешканець с. Подвірки Харківського району Харківської області, а саме ОСОБА_4 . 07.12.2023 слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 16.11.2023 було проведено обшук житла ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 . У ході обшуку виявлено та вилучено зазначений мобільний телефон із SIM картками всередині, що належить ОСОБА_4 . 07.12.2023 слідчим вказаний мобільний телефон було визнано речовим доказом у цьому кримінальному провадженні. Метою накладання арешту на вказане майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення та проведення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надано відповідну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання, з огляду на таке.

Згідно даних витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002214 від 18.10.2023 внесено відомості за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 ККУкраїни.

Як передбачено ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 16.11.2023 надано дозвіл на проведення поліцейськими обшуку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , з метою відшукання, зокрема, мобільного телефону.

Статтею 168 КПК України встановлено, що факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Слідчим СВ ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 07.12.2023 на підставі зазначеної ухвали слідчого судді було проведено обшук житла ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , де буловиявлено та вилучено мобільний телефонRedmi Note 9 PRO» моделі «M2003J6B2G» ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 із SIM картками всередині, що належить ОСОБА_4

Постановою слідчого СВ ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 від 07.12.2023 визнано речовими доказами в цьому кримінальному провадженні зазначений мобільний телефон із SIM картками всередині, який поміщено до сейф-пакету WAR 0050310.

Положеннями статті 167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 3 статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор Дергачівської окружної прокуратури довела необхідність арешту вилученого майна як речового доказу, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт в межах кримінального провадження № 0002214 від 18.10.2023 за ч. 1 ст. 426-1 КК України, шляхом заборони розпорядження, користування та відчуження, на мобільний телефон блакитно-сірого кольору в силіконовому чохлі чорного кольору марки «Redmi Note 9 PRO» моделі «M2003J6B2G» ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , у якому міститься дві SIM картки: SIM 1: НОМЕР_3 (Vodafone UA), SIM 2: НОМЕР_4 (Kyivstar), який вилучено і поміщено до сейф-пакету WAR 0050310, - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Зберігання арештованого майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1