Справа № 760/9481/17
Провадження № 1-кп/4910/34/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією в складі:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,

за участю сторін кримінального провадження:

з боку обвинувачення: прокурора - ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

з боку захисту: обвинуваченого - ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

захисника - адвоката ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції),

у кримінальному провадженні № 0000106 від 15 лютого 2017 року щодо:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Київ, що зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.3 ст.27 ч.4 ст.28 ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.4 ст.28 ч.3 ст.209, ч.3 ст.27 ч.4 ст.28 ч.2 ст.364-1, ч.3 ст.27 ч.4 ст.28 ч.2 ст.366, ч.1 ст.388 КК України;

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилась в с. Цуцилів Надвірнянського району Івано-Франківської області, що проживає в АДРЕСА_2 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191, ч.4 ст.28 ч.2 ст.364-1, ч.4 ст.28 ч.2 ст.366 КК України;

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився м. Київ, що зареєстрований та проживає в АДРЕСА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191 КК України;

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який народився в м. Київ, зареєстрований в АДРЕСА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191, ч.4 ст.28 ч.3 ст.209 КК України;

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який народився в м. Корюківка Чернігівської області, що проживає в АДРЕСА_5 , зареєстрований по АДРЕСА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191 КК України;

ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який народився в м. Чита Російської Федерації, зареєстрований та проживає в АДРЕСА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191 КК України;

ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка народилась в м. Донецьк, зареєстрована та проживає в АДРЕСА_8 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191 КК України;

ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , який народився в с. Новоборовиці Свердловського району Луганської області, зареєстрований та проживає в АДРЕСА_9 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191 КК України,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про зменшення розміру застави,

установив:

24.08.2023 на електронну пошту Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про зменшення розміру застави (Вх. № 31664/23-Вх).

І. Суть клопотання

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31.03.2017 у справі № 760/3817/17 ОСОБА_6 було продовжено строк тримання під вартою та визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 3 200 000 грн із покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

03.04.2017 ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , на виконання ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 31.03.2017, внесли на депозитний рахунок суду суму застави - 2 144 000 грн та 1 056 000 грн відповідно. 13.02.2019 строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків закінчився та більше не продовжувався, але останній і надалі сумлінно їх виконує.

Судовий розгляд цього кримінального провадження триває з 09.06.2017, тобто вже більше 6 років, протягом яких розмір застави періодично зменшувався, однак запобіжний захід досі не змінено на більш м`який.

У своєму клопотанні обвинувачений ОСОБА_6 посилається на такі обставини, які можуть слугувати підставою для зменшення розміру застави:

- у даному випадку стосовно ОСОБА_6 продовжує діяти застава, яка перевищує загальну норму і є виключним випадком, тому що сума застави встановлена у розмірі 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992 400 грн). Однак, на час розгляду клопотання про зменшення розміру застави (зміни запобіжного заходу) призначено та проводиться судовий розгляд на підставі обвинувального акта більше 5 років; ризик незаконно впливати на свідків та ризик переховування від правосуддя істотно зменшились з плином часу та у зв`язку із завершенням досудового розслідування. Необхідно також врахувати, що заставодавцем є не обвинувачений, а треті особи. Крім того, прокурор не надав суду відомостей про те, що ОСОБА_6 намагався зустрітись зі свідками або експертами у цьому кримінальному провадженні чи якимось іншим чином впливати на них.

На думку обвинуваченого, ризики значно зменшились, він не займає посад в АТ «Укргазвидобування» чи в пов`язаних структурах, а тому ризик впливу на свідків чи експертів може тільки припускатись, що у сукупності з його належною процесуальною поведінкою протягом тривалого часу розгляду справи, тривалістю дії запобіжного заходу, є підставами для встановлення застави меншого розміру - 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Обвинувачений має постійне місце проживання, раніше не судимий. У періоди закінчення строку дії обов`язків, маючи закордонний паспорт громадянина України, спроб втечі не вчиняв, після виїзду закордон завжди повертався в Україну.

Окрім того, під час розгляду попереднього клопотання про зміну розміру застави, прокурор зазначив суду, що переліт до Канади свідчив про віддалення обвинуваченого від України/суду. Натомість, 22.01.2023 ОСОБА_6 повернувся до Великобританії, де зараз і перебуває. Таким чином, на думку обвинуваченого, виходячи з логіки прокурора, обвинувачений наблизився до України/суду та зменшив ризики відповідно.

- заставодавцем є не обвинувачений, а треті особи. ІНФОРМАЦІЯ_9 заставодавець ОСОБА_15 померла, у зв`язку з чим було відкрито спадкову справу.

Спадкоємець ОСОБА_15 - ОСОБА_16 як заставодавець не була повідомлена про її права та обов`язки, застава не була звернута в дохід держави, а спадкоємиця ОСОБА_16 на теперішній час має тяжке матеріальне становище, про яке повідомила обвинуваченого. Єдиним спадковим майном, яке залишилось після смерті ОСОБА_15 , є частина застави, яку спадкоємиця досі не отримала. Більш того, при розгляді клопотання про зменшення розміру застави (27.09.2022), прокурор не заперечувала щодо повернення застави, яка є частиною спадкового майна ОСОБА_16 .

Також, у 2023 році долар пробив важливий рівень опору 38 грн, який утримувався протягом багатьох років. Це свідчить про те, що спадщина ОСОБА_16 (сума застави) стрімко знецінюється.

На підставі викладеного, просив зменшити встановлений ухвалою Вищого антикорупційного суду від 27.09.2022 розмір застави, з 992 400 грн до меж, встановлених вимогами КПК України, а саме 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 744 300 грн, який є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та запобігання ризикам. Решту застави повернути ОСОБА_16 як спадкоємцю заставодавця ОСОБА_15 (230 311,5 грн) та заставодавцеві ОСОБА_16 (17 788,5 грн).

ІІ. Позиції учасників провадження

Обвинувачений ОСОБА_6 у судовому засіданні зазначив, що підставою для зниження розміру застави є зменшення встановлених раніше ризиків з плином часу. На даний час він перебуває у Великобританії, з території України він виїхав 24.02.2022. Додав, що на теперішній час відсутні виключні випадки, які дозволяють застосовувати заставу у розмірі вищому, ніж встановлено Кримінальним процесуальним кодексом.

Захисник ОСОБА_7 підтримав клопотання свого підзахисного у повному обсязі та просив його задовольнити. Додав, що один із заставодавців помер, майже за 6 років застосування запобіжного заходу розмір застави дуже знецінився, за весь час кримінального провадження обвинувачений жодного разу не порушив своїх процесуальних обов`язків.

Прокурор ОСОБА_5 заперечила щодо задоволення клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 . Зазначила, що обвинувачений наразі перебуває закордоном та саме визначений розмір застави забезпечує його участь у судових засіданнях.

ІІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка суду

Заслухавши думки осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, дослідивши додані до нього матеріали, суд дійшов таких висновків.

Частиною першою статті 201 КПК України визначено, що обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, мають право подати до Вищого антикорупційного суду клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, чи про зміну способу їх виконання.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких відносяться верховенство права і законність (ч. 1 ст. 7 КПК України).

Клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, частина 1 статті 194 КПК України встановлює, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, стаття 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Суд вже висловлювався під час розгляду подібних клопотань в цьому та в інших кримінальних провадженнях про те, що, на його думку, підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.

Такі ж підстави можуть бути враховані судом в конкретній справі при вирішенні питання про зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.

Суд вкотре зазначає, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави, може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, оскільки строк дії цього запобіжного заходу в ухвалах суду не зазначено, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

У своєму клопотанні та поясненнях, наданих в судовому засіданні, обвинувачений ОСОБА_6 ставить питання про зміну застосованого стосовно нього запобіжного заходу у вигляді застави шляхом її зменшення до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 744 300 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Стосовно неможливості отримання заставодавцем ОСОБА_16 спадщини, відкритої після смерті ОСОБА_15 (внесених грошових коштів на депозитний рахунок суду в якості застави), суд неодноразово зазначав та повторно наголошує, що внесення застави за ухвалою суду було правом ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , яке не обумовлювалось ні строком дії застави, ні обов`язком держави повернути її на першу вимогу заставодавця. Її внесення не було б можливим без взаємної згоди підозрюваного та заставодавців, які висловили своє добровільне волевиявлення на її внесення, надали свої власні кошти та зобов`язались нести матеріальну відповідальність за дії особи, за яку така застава вноситься, усвідомлюючи існування ризику її неповернення (можливого звернення в дохід держави).

Крім того, кошти, внесені в якості застави, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених КПК України, про які обвинуваченим у клопотанні зазначено не було.

Посилання обвинуваченого ОСОБА_6 на сумлінне дотримання покладених на нього обов`язків, що може свідчити про значний рівень зменшення ризиків, на переконання суду, не є тією беззаперечною обставиною, яка може свідчити про зменшення ризиків. Їх виконання є обов`язковим для особи, щодо якої вони застосовані. Положення КПК України передбачають, що у випадку невиконання покладених на обвинуваченого обов`язків, запобіжний захід може бути змінений на більш суворий.

Під час розгляду клопотання про зменшення розміру застави (27.09.2022), судом вже враховувались зазначені вище обставини, які стосуються обвинуваченого ОСОБА_6 , за результатами чого розмір застави був зменшений.

Крім того, з моменту розгляду колегією суддів раніше поданих ОСОБА_6 клопотань про зменшення розміру застави (10.01.2023 та 17.03.2023), нових обставин, які могли би слугувати підставами для зміни запобіжного заходу (зменшення розміру застави) обвинуваченим не зазначено. Додаткових відомостей, які в своїй сукупності могли би підтверджувати надмірність визначеної суми застави для ОСОБА_6 , суду не надано.

Суд враховує те, що на час розгляду цього клопотання призначено та проводиться судовий розгляд на підставі обвинувального акта, у встановленому судом порядку досліджуються письмові докази сторони обвинувачення, продовжують існувати ризик незаконно впливати на свідків та ризик переховування від правосуддя, хоча вони істотно зменшились з плином часу та у зв`язку із завершенням досудового розслідування. Проте, все ж таки їх наявність, дії до яких обвинувачений може вдатись, висунення обвинувачення у вчиненні особливо тяжких злочинів та тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, разом із його тимчасовим виїздом за межі території України, у зв`язку з військовою агресією рф (зокрема, частою зміною місця проживання), та відсутність у сторони обвинувачення дієвих механізмів попередження існуючих ризиків, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Таким чином, з огляду на додані до клопотання матеріали, суд вважає, що застосований ухвалою Вищого антикорупційного суду від 27.09.2022 стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід (застава) у визначеному розмірі є достатньою та необхідною мірою, яка гарантує виконання ним обов`язків, про які йшла мова вище, не є непомірною для нього та не вступає в суперечність з гарантією, передбаченою п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка покликана забезпечити явку обвинуваченого у судове засідання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про зменшення розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 182, 201, 372, 376 КПК України, суд -

постановив:

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про зменшення розміру застави - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Судді: ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3