Справа № 645/978/24
Провадження № 1-кс/645/371/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000249 від 20.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

23 лютого 2024 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000249 від 20.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, добровільно виданого ОСОБА_5 23.02.2024, а саме: шампуню «Gliss Aqua revive», що належить магазину «Єва» ТОВ «РУШ» який знаходиться за адресою: м.Харків, Стадіонний проїзд, 5-А. Слідчий просив після проведення відповідних слідчих дій, передати майно на відповідальне зберігання представнику «Єва» ТОВ «РУШ» гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що невстановлена особа 13.02.2024 року у період часу з 15:18 по 15:25 год., знаходячись у приміщенні торгової зали магазину «EVA», що розташований за адресою: м. Харків, Стадіонний проїзд, 5-А, шляхом вільного доступу вчинила крадіжку товару на суму 527,56 грн., чим спричинила матеріальну шкоду (ІТС ІПНП №2266 від 20.02.2024).

За данним фактом СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області розпочате досудове розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000249 від 20.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

В ході досудового розслідування керуюча магазином «Єва 523» ТОВ «РУШ» розташованого за адресою: м.Харків, Стадіонний проїзд, 5-А ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначила що провівши інвентаризацію товару 19.02.2024 року було виявлено його недостачу, а саме відсутність шампунів:

1) Сйосс Фул Хеар 5 440мл у кількості 2 одиниць на суму 132,96 гривень кожна;

2) Гліс Кур Супрім Лайт 400 мл у кількості 1 одиниці на суму 124,38 гривень;

3) Гліс Кур «Aqua revive» 400 мл у кількості 1 одиниці на суму 137,28 гривень.

Після перегляду відеозаписів з камер спостереження стало відомо, що 13.02.2024 року невідомий чоловік одягнений у куртку синього кольору, рюкзак, шапка, джинси синього кольору здійснив крадіжку вищезазначеного товару, після чого вийшов через касову залу не розрахувавшись за товар.

В ході досудового розслідування встановлено особу на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та відібрано пояснення в якому останній зазначив, що 13.02.2024 року приблизно о 15:00 він зайшов до магазину «Єва» і вирішив здійснити крадіжку товару. Так обравши 4 шампуні та переконавшись що за ним ніхто не спостерігає останній їх взяв та покинув приміщення магазину. Біля метро «Палац Спорту» ОСОБА_5 продав 3 шампуні невідомій особі а 1 «Гліскур аква» залишив для використання у власних потребах.

ОСОБА_5 23.02.2024 добровільно видав працівникам поліції шампунь «Gliss Aqua revive» у кількості 1 шт., який викрав у магазині «Єва» який розташований за адресою: м.Харків, Стадіонний проїзд, 5-А.

В ході огляду предмета, а саме шампуню «Gliss Aqua revive» встановлено, що даний предмет відповідає показнику зазначеному в акті інвентаризації.

Постановою слідчого від 23.02.2024 шампунь «Gliss Aqua revive» визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явились, надали заяви, якою підтримали клопотання в повному обсязі, просили суд його задовольнити та розглянути клопотання за їх відсутності.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання клопотання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000249 від 20.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З копії заяви ОСОБА_5 від 23.02.2024 року вбачається, що 23.02.2024 ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції шампунь «Gliss Aqua revive», який викрав 13.02.2024 в магазині «Єва» з метою долучення його до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

Клопотання слідчого надійшло до канцелярії суду 23 лютого 2024 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, слідчим не порушені.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 23.02.2024 року вказане вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000249 від 20.02.2024 р.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000249 від 20.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, добровільно видані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: шампунь «Gliss Aqua revive», що належить магазину «Єва» ТОВ «РУШ», що знаходиться за адресою: м.Харків, Стадіонний проїзд 5А, шляхом заборони розпорядження, користування та відчуження до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Після проведення необхідних слідчих дій речові докази передати на відповідальне зберігання представнику потерпілого ТОВ «РУШ» ОСОБА_6 .

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 23.02.2024 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1