Справа № 932/7576/23
Провадження № 1-кс/932/3085/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0001044 від 17.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0001044 від 17.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, в якому остання просить, накласти арешт шляхом заборони володіння, користування та розпорядження (відчуження, реалізації) на наступне майно: чорну футболку зі слідами РБК, штани джинсові синього кольору зі слідами РБК, кросівки чорно-сірого кольору, вилучені в ході особистого обшуку у ОСОБА_5 , в ході затримання останнього в порядку ст.208 КПК України, та які знаходяться у камері схову ВП №7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області на зберіганні.

В обґрунтування свого клопотання зазначає, що 17.08.2023 до ЧЧ ВП №7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровської області, надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що в ніч з 16.08.2023 на 17.08.2023 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , з метою вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , нанесла тілесні ушкодження в область голови потерпілого, внаслідок чого настала смерть.(ЖЄО 26476).

17.08.2023 в ході проведення затримання в порядку ст.208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та відповідно до ч.3 ст.208 КПК України було здійснено особистий обшук ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході якого було виявлено наступні речі: чорну футболку зі слідами РБК, яку поміщено до паперового конверта в присутності 2-ох понятих, штани джинсові синього кольору зі слідами РБК, які поміщенні до паперового конверту в присутності 2-ох понятих, кросівки чорно-сірого кольору, які поміщено до паперового конверту в присутності 2-ох понятих.

Вищезазначені речі можуть містити на собі сліди, що можуть служити доказами вини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні інкримінуємого йому кримінального правопорушення та потребують дослідження у експертних установах, та проведення відповідних експертиз.

Під час проведення досудового розслідування: чорну футболку зі слідами РБК, штани джинсові синього кольору зі слідами РБК, кросівки чорно-сірого кольору, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, у зв`язку з тим що вказані речі та сліди на них можуть бути використані, як доказ вини ОСОБА_5 , у інкримінуємому йому кримінальному правопорушенні передбаченому ч.1 ст.115 КК України.

Зважаючи на те, що на даний час досудове розслідування триває, встановлюються всі обставини кримінального правопорушення, вказані речі мають істотне значення для досудового розслідування, оскільки потребують подальшого дослідження та проведення судово-імунологічних експертиз, об`єктом, котрої будуть виступати вищевказані речі, у зв`язку з чим важливо збереження їх стану.

У судове засідання слідчий не з`явилась. Про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, вважаю можливим розглянути клопотання за відсутності сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Поряд з цим, статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Арешт майна, відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, є заходом забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Судом встановлено, що Відділенням поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0001044, відомості про яке внесені до ЄРДР 17.08.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України за фактом умисного протиправного заподіяння смерті (вбивства) громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Даний факт зареєстровано в ЖЄО за № 26476.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 17.08.2023 року, а саме гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на підставі ст. 208 КПК України під час особистого обшуку останнього було виявлено та вилучено особисті речі, а саме: чорну футболку зі слідами РБК, яку поміщено до паперового конверта в присутності 2-ох понятих, штани джинсові синього кольору зі слідами РБК, які поміщенні до паперового конверту в присутністі 2-ох понятих, кросівки чорно-сірого кольору, які поміщено до паперового конверту в присутності 2-ох понятих.

Слідчим в повній мірі доведено, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та без їх арешту та вилучення існує реальна загроза зміни слідової інформації, яка наявна на них на теперішній час, крім того необхідно провести ряд невідкладних слідчих (розшукових) та процесуальний дій, в тому числі експертних досліджень, для встановлення об`єктивної істини по кримінальному провадженню, у зв`язку з чим, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя вважає за доцільне накласти арешт на майно, вказане у клопотанні.

Слідчий суддя враховує наявність правових підстав для накладання арешту, можливість використання вказаного речового доказу у кримінальному провадженні. Приймаючи до уваги, що вищевказані речі, можуть бути використаній, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, тому з метою збереження цього речового доказу та досягнення дієвості кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання, тому воно підлягає задоволенню.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Оскільки вилучене майно необхідно зберігати в тому вигляді, в якому вони були вилучені, а також для забезпечення дієвості повного та всебічного розслідування злочину та проведення ряду відповідних експертиз, вважаю, що існують підстави для заборони користування, відчуження та розпорядження майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 131, 170-173, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0001044 від 17.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони володіння, користування та розпорядження (відчуження, реалізації) на наступне майно: чорну футболку зі слідами РБК, штани джинсові синього кольору зі слідами РБК, кросівки чорно-сірого кольору, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Копію ухвали направити прокурору, слідчому та власнику майна.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Копія ухвали надсилається слідчому, прокурору, підозрюваному, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ