Номер провадження: 11-сс/813/1038/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

08.06.2023 року м. Одеса

Суддя Одеського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши на відповідність вимогам ст. 396 КПК України апеляційну скаргу захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 02.06.2023 року в кримінальному проваджені №0000544,

встановив:

Оскарженою ухвалою слідчого судді задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 та підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 діб.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням захисник ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та застосувати до підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона підлягає поверненню, з огляду на таке.

Частина 1 ст. 24 КПК України (далі КПК) встановлює, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 393 КПК передбачено, що апеляційну скаргу мають право подати захисник.

Частиною 1 статті 396 КПК передбачено, що апеляційна скарга подається в письмовій формі.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 396 КПК апеляційна скарга підписується особою, яка її подає. Якщо апеляційну скаргу подає захисник, то до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог КПК.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 396 КПК, до апеляційної скарги та доданих до неї письмових матеріалів надаються копії в кількості, необхідній для їх надіслання сторонам кримінального провадження та іншим учасникам судового провадження, інтересів яких стосується апеляційна скарга.

Однак, апеляційна скарга адвоката ОСОБА_3 не відповідає вимогам ст. 396 КК України, оскільки подана не в письмовому, а в електронному вигляді, але не містить у собі особистого підпису, відправлена з особистої електронної пошти, що не відповідає вимогам подання електронних документів через підсистему «Електронний суд».

Суддя-доповідач звертає увагу апелянта, що тестову експлуатацію підсистеми «Електронний суд» розпочато 22 грудня 2018 року відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 22 грудня 2018 року №628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах».

Наказом ДСА України від 26 квітня 2019 року №429 «Про внесення змін до наказу ДСА України» від 22.12.2018 №628 до переліку пілотних судів додано Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду.

Дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та модулю «Електронний кабінет» розпочато 01 червня 2020 року відповідно до наказу ДСА України від 01 червня 2020 року №247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Наказом ДСА України від 17 червня 2020 року №268 Про внесення змін до наказу ДСА України від 01.06.2020 №247 до переліку пілотних судів додано Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду.

Водночас, наказом ДСА України від 26.10.2021 № 362 «Про приведення у відповідність із діючим законодавством нормативно-правових актів ДСА України, у зв`язку з набранням чинності Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі Положення), затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 втратили чинність вище зазначені накази ДСА, а функціонування підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» здійснюється відповідно до Положення.

Відповідно до п.5.6 ч.5 Розділу І Положення користувачами ЄСІТС (користувач) є особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень.

Вказана особа, відповідно до п.5.6 ч.5 Розділу І Положення повинна мати офіційну електронну адресу - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Користувачі зобов`язані вносити повну та актуальну інформацію в Електронний кабінет в обсязі, визначеному функціональними можливостями ЄСІТС, невідкладно після створення, отримання або зміни такої інформації.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 Розділу ІІІ адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.

При цьому, для автентифікації в Електронному кабінеті користувач використовує чинний сертифікат відкритого ключа та особистий ключ кваліфікованого електронного підпису, що зберігається на захищеному носії особистих ключів або на звичайному носії інформації. Використання особистих ключів користувачами, а також створення ними кваліфікованого електронного підпису здійснюються в порядку, визначеному Законом України «Про електронні довірчі послуги», з особливостями, встановленими цим Положенням.

Відмова користувача від отримання або використання особистих ключів кваліфікованого електронного підпису, їх використання з порушенням зазначених нормативних актів позбавляє його права доступу до ЄСІТС.

Відповідно до Закону «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Підпункт 16 пункту 1 Розділу ІІІ Положення визначено, що процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Крім того, згідно з п.п.25 п.2 Розділу ІІІ Положення процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді та розглядом у Вищій раді правосуддя справ про порушення суддею (прокурором) вимог щодо несумісності, дисциплінарного проступку судді, втручання в діяльність судді, можуть подаватися до суду та Вищої ради правосуддя в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».

Для ідентифікації та авторизації в системі Електронний суд необхідно використовувати власний кваліфікований електронний підпис/електронний цифровий підпис (далі КЕП/ЕЦП). Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД.

Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.

Відмова користувача від отримання та використання ЕЦП позбавляє його права доступу до АСДС та інших підсистем.

Як вбачається із роздруківки з електронної пошти Одеського апеляційного суду (вх.№еп-11445/23 від 07.06.2023), адвокатом ОСОБА_3 , на електронну адресу суду була спрямована апеляційна скарга із додатками, яка не містила особистого підпису захисника.

При цьому, апеляційна скарга адвоката ОСОБА_3 надійшла з поштового порталу gmail.com, що вказує на те, що захисником апеляційна скарга подана не з Підсистеми «Електронний кабінет» (що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС), а засобами власного електронного зв`язку, тобто не є електронним документом у розумінні оригіналу та взагалі не містить особистого підпису захисника.

Вказані обставини, зокрема відсутність особистого підпису особи (в даному випадку ЕЦП) поданого з дотриманням «Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» є перешкодою для прийняття до розгляду апеляційної скарги.

Крім того, згідно із п. 3 ч. 1 ст. 393 КПК апеляційну скаргу мають право подати підозрюваний, обвинувачений, його законний представник чи захисник.

Приписами ч. 5 ст. 396 КПК регламентовано, що апеляційна скарга підписується особою, яка її подає. Якщо апеляційну скаргу подає захисник, представник потерпілого, то до неї додаються оформленні належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч.1 ст.50 КПК повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Таким чином, слід констатувати, що законодавець у ч.1 ст.50 КПК імперативно закріпив надання адвокатом свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (п. 1 ч. 1 ст. 50 КПК) та документа з передбаченого в п.2 ч.1 цієї статті альтернативного переліку документів. Тобто, законодавець зобов`язав адвоката надати суду свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, а також надав право альтернативного вибору щодо документів, передбачених п.2 ч.1 ст.50 КПК, якими підтверджуються повноваження захисника у конкретному кримінальному провадженні.

Такий висновок міститься в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18 листопада 2019 року (справа №648/3629/17, провадження №51-9792кмо18).

Однак, апеляційна скарга захисника ОСОБА_3 не відповідає вимогам ст. 396 КПК, оскільки на підтвердження своїх повноважень в кримінальному провадженні остання до апеляційної скарги не долучила ордеру щодо надання правової допомоги.

Вказані обставини також є перешкодою для прийняття до розгляду апеляційної скарги, в зв`язку з чим вона підлягає поверненню особі, що її подала.

Керуючись ст. 7, 9, 24, 396, 399, 405, 419, 422, 532 КПК України, суддя-доповідач,

постановив:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 02.06.2023 року в кримінальному проваджені №0000544 повернути особі, яка подала скаргу.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги негайно надіслати апелянту разом з апеляційною скаргою та долученими до неї документами.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з моменту прийняття рішення.

Суддя

Одеського апеляційного суду ОСОБА_2