Номер провадження:1-кп/521/1637/23
УХВАЛА

26.05.2023 м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника - ОСОБА_5

розглянувши в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси в залі суду у підготовчому судовому засіданні, проведеному в режимі відео конференції кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.01.2023 року за №0000182, відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.4 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23.05.2023 до Малиновського районного суду м. Одеси від Херсонської окружної прокуратури м. Одеси надійшли матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань28.01.2023 року за №0000182, відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.4 ст.186 КК України.

Ухвалою Малиновського районного суду міста Одеси від 23.05.2023 призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд призначити означене кримінальне провадження до судового розгляду. Окрім цього, прокурор подав клопотання в якому просив продовжити строк дії застосованого до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Сторона захисту не заперчувала проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Адвокат ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 заперечували проти продовження тримання під вартою, посилаючись на відсутність доведення ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України. Просили змінити запобіжний захід на інший, більш м`який, а саме на домашній арешт, обґрунтовуючи його тим, що обвинувачений є особою, яка раніше не судима, має місце реєстрації та місце проживання, має дружину інваліда, вартість продуктів, які намагався вкрасти обвинувачений складають 243 гривні 65 копійок.

Обвинувачений ОСОБА_4 також пояснив суду, що має цивільну дружину, з якою мешкає десять років, дружина є інвалідом другої групи, пересувається за допомогою візка, потребує стороннього догляду. Стосовно порушення запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, пояснив, що наприкінці лютого, у будинок, за місцем його реєстрації та проживання попала ворожа ракета, внаслідок чого будинок зазнав руйнування. З цієї причини він вимушено змінив місце проживання та проживав з дружиною за адресою: АДРЕСА_1 у знайомих, які погодилися їх прийняти.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали, що маються на цей час в розпорядженні, суд приходить до наступних висновків.

Дане кримінальне провадження підсудне Малиновському районному суду м. Одеси відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України, підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. п. 4-8 ч.1 або ч.2 ст. 284 КПК України, або зупинення провадження, немає.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, відтак підстав для його повернення прокурору - немає.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали, що маються на цей час в розпорядженні, суд приходить до наступних висновків.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що на теперішній час продовжують існувати такі ризики, що визначені у частині першій статті 177 Кримінального процесуального кодексу України:

- ризик переховування від суду;

- ризик впливу на свідків, потерпілих;

- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) у справі "Клішин проти України" наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Ризик переховування обвинуваченого від суду

В обґрунтування ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_4 від суду прокурор посилається лише на те, що обвинувачений, розуміючи невідворотність кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, може переховуватись від суду.

Дійсно, злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 є тяжким, санкцією передбачено покарання у виді позбавлення волі до 9 (дев`яти) років позбавлення волі.

Проте, підозра щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть бути виправданням тривалого попереднього ув`язнення (правова позиція в рішенні ЄСПЛ у справі "Адам`як проти Польщі").

Наведені у клопотанні твердження прокурора мають абстрактний характер. Всупереч положенням частини п`ятої статті132, частини третьої статті199 Кримінального процесуального кодексу України стороною обвинувачення не надано доказів, які б підтверджували поведінку обвинуваченого вчиняти дії з переховування від суду чи не виконання ним процесуальних обов`язків до затримання та взяття під варту.

Отже, суд дійшов висновку, що ризик переховування обвинуваченого від суду існує, проте є незначним, тому не зможе виправдати продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ризик незаконного впливу на свідків та потерпілого.

Стороною обвинувачення обґрунтовується продовження існування цього ризику тим, що більшість з них проживає у м. Херсон.

Оцінюючи можливість впливу на свідків суд виходить із передбаченої Кримінальним процесуальним кодексом України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками та потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини перша та друга статті23, стаття224 Кримінального процесуального кодексу України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 Кримінального процесуального кодексу України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина четверта статті 95 Кримінального процесуального кодексу України).

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень та дослідження їх судом.

Вказане дає підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу зі сторони зацікавлених осіб на свідків та потерпілого з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні не зменшився та продовжує існувати, що обумовлює необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу з метою запобігання цьому ризику.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення

Указаний ризик прокурор у клопотанні про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого мотивував тотожним твердженням про те, що відсутність в обвинуваченого доходів та пред`явлене обвинувачення у вчиненні крадіжки вказує на ризик можливого вчинення ними іншого кримінального правопорушення з метою отримання коштів на існування.

Ураховуючи, що в силу засад диспозитивності та змагальності суд розглядає порушене перед ним питання лише в межах доводів клопотання та доданих до нього доказів, суд вважає, що наведені у клопотанні твердження прокурора мають неконкретний характер, мотивований лише характером пред`явленого обвинувачення та не доводяться відповідними доказами стосовно обвинуваченого.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що указаний ризик прокурором не доведено належним чином.

Щодо обґрунтованості подальшого тримання під вартою

При вирішенні заявлених стороною обвинувачення та стороною захисту клопотань та з`ясування можливості застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу та запобігання доведених прокурором ризиків судом враховується наступне.

Вирішуючи питання про продовження або зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує:

- вимоги статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод;

- правову позицію ЄСПЛ у рішенні у справі "Тодоров проти України", відповідно до якої "для продовження тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом досить тривалого строку";

- правову позицію ЄСПЛ у рішенні у справі "Харченко проти України", відповідно до якої тривале тримання під вартою без визначення в рішенні суду відповідних підстав є несумісним з принципом захисту від свавілля.

Згідно з частиною шостою статті 22 Кримінального процесуального кодексу України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який.

Відповідно до частин першої та другої статті 181 Кримінального процесуального кодексу України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Положеннями ст.ст. 183, 199 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується і може бути продовженим у разі доведення, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти визначеним законом ризикам, протягом часу ризики, що виправдовують тримання під вартою, не зменшились, або з`явились нові, а також, що з об`єктивних причин судовий розгляд не може бути завершений до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Приймаючи рішення про зміну обвинуваченому запобіжного заходу, судом враховується, що обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.1 ст.115 за кваліфікуючими ознаками: умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі. Та за ч.1 ст.125 КК України за умисне легке тілесне ушкодження.

Разом з тим, суд зважає на наявність відомостей про те, що обвинувачений ОСОБА_4 є молодою людиною, в силу статті 89 КК України судимості не має, має місце реєстрації та місце проживання, має хвору дружину, яка потребує стороннього догляду вартість продуктів харчування (гуманітарної допомоги), які намагався вкрасти ОСОБА_4 , складає 243 гривні 65 копійок. Окрім того судом враховується позиція потерпілої, викладена у письмовій заяві поданій до суду, яка не має претензій до обвинуваченого та просить не призначати сувору міру покарання.

Таким чином, суд вважає, що можливо існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак, враховуючи відомості про особу обвинуваченого, суд вважає, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 можливо забезпечити застосуванням запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 181, 182, 183, 194,314-316 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) на 26 травня 2023 року на 15 годину 30 хвилин в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси за адресою: м. Одеса вулиця Стуса, 1-А..

Судовий розгляд здійснювати одноособово під головуванням судді ОСОБА_1 , у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси, за участю прокурора, обвинуваченого, адвоката, потерпілої.

Клопотання прокурора щодо продовження раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника про зміну запобіжного заходу задовольнити.

Змінити застосований відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заборонити обвинуваченому ОСОБА_4 цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Доставити обвинуваченого до місця проживання за адресою житла, яке йому заборонено залишати та звільнити його з-під варти.

Ухвалу про зміну запобіжного заходу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинувачених.

Органу Національної поліції негайно поставити на облік обвинуваченого ОСОБА_4 та повідомити суд про виконання ухвали у цій частині.

Строк дії запобіжного заходу визначити до 24 липня 2023 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому перебуває, без дозволу суду, крім прибуття до приміщення Центрального районного суду міста Миколаєва для прийняття участі в судовому засіданні у Малиновському районному суді міста Одеси в режимі відео конференції;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування з особами, зазначеними як потерпілий та свідки в реєстрі матеріалів досудового розслідування.

Копію ухвали направити в Головне управління Національної поліції в Херсонській області (вул. Лютеранська, 4, Херсон, Херсонська область, 73000) та до Миколаївського слідчого ізолятора для виконання в частині запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 .

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Головуючий суддя ОСОБА_1