У Х В А Л А

20.06.2023 Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 та учасників кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілого ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 про примусовий привід обвинуваченого у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 квітня 2021 року за № 0001133 за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 125 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив:

Суть питання, що вирішується ухвалою

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про примусовий привід обвинуваченого ОСОБА_7 у межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР 12 квітня 2021 року за № 0001133, оскільки останній системно не прибуває в судові засіданні.

Позиції сторін

Представник потерпілого ОСОБА_4 та потерпілий ОСОБА_5 підтримали клопотання прокурора про примусовий привід обвинуваченого, позаяк останній системно не прибуває в судові засідання, будучи поінформованими про них завчасно.

Кримінальне процесуальне законодавство

Кримінальний процесуальний кодекс України

Стаття 323. Наслідки неприбуття обвинуваченого

1. Якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Мовити суду

Суд, розглядаючи у порядку ст. 323 КПК питання можливих заходів спрямованих на забезпечення прибуття обвинуваченого до суду, враховуючи думку учасників кримінального провадження, котрі вважали за слушне застосувати привід у відношенні нього, враховує таке.

Забезпечення проведення судового провадження у розумні строки ч. 2 ст. 28 КПК України покладено на суд, а Розділом ІІ КПК України передбачені механізми, спрямовані на забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а саме - заходи забезпечення кримінального провадження, одним з яких є привід.

Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (див. ухвалу Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к).

Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (див. постанову ВС від 09 квітня 2019 у справі № 306/1602/16-к).

Добросовісність при реалізації прав включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (позиція, викладена у постанові ВС від 08 травня 2018 року у справі №910/1873/17).

У цій справі має місце «зловживання правом» з боку захисту, оскільки йдеться про те, що у цьому випадку захист надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право, позаяк враховуючи їх поведінку розгляд справи не відбувся у 2023 році - 05 квітня, 16 травня, 30 травня, 20 червня.

Системний аналіз положень Глави 11 КПК України - виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід та положень ст. 139, 323 КПК, свідчить, що якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, Суд вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 140 КПК України, привід може бути застосований до обвинуваченого.

Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що слід вжити ефективні заходи до забезпечення прибуття до суду обвинуваченого у формі приводу, у зв`язку з чим клопотання прокурора слід задовольнити, як слушне.

На підставі викладеного та керуючись ст. 323, 350, 369-372, 376 КПК України, Суд постановив:

здійснити примусовий привід обвинуваченого ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), до Дніпровського районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Пластова, буд. 3, каб. 24 на 10:00 год. 21 липня 2023 року, у зв`язку з чим відкласти судове засідання до вказаної дати.

Виконання ухвали про привід доручити Дніпровському УП ГУ НП в м. Києві.

Контроль за виконанням ухвали про привід покласти на Дніпровську окружну прокуратуру м. Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення і підлягає негайному виконанню на всій території України.

С у д д я ОСОБА_1