24.05.2023 Справа № 756/6258/23
Номер справи 756/6258/23
Номер провадження 1-кс/756/1196/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не одруженого, офіційно не працюючого, із середньою освітою, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, востаннє вироком Оболонського районного суду м. Києва від 29.08.2019 року за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 3 роки, поданого в межах кримінального провадження № 0000097 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчому судді 22 травня 2023 року надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000097, від 09 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор та слідча у судовому засіданні підтримали подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просили його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінується підозрюваному належить до категорії корисливого злочину проти власності, вчиненого у період дії воєнного стану, за яке передбачене покарання до восьми років позбавлення волі. Вказували, що ОСОБА_5 , після повідомлення йому про підозру, виклики слідчого ігнорував та не з`являвся, на отриману повістку про виклик також до слідчого не з`явився, про причину неявки слідчого не повідомив, під час перевірки ОСОБА_5 за місцем мешкання не виявлено. Зазначили, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має офіційних джерел доходів для існування, не має сталих соціально зв`язків, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, що характеризує останнього, як особу схильну до вчинення злочинів. На підставі наявних ризиків просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням розміру застави 20 прожиткових мінімумів.

Підозрюваний у судовому засіданні заперчував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зауважив, що щиро розкаявся у вчиненому правопорушенні, пояснив, що вкрав газову горілку, тому що під час відключення світла не міг розігріти та приготувати їжу, оскільки в будинку відсутнє газопостачання, а коштів на придбання не мав. Також стверджував, що наразі працевлаштований, має постійне місце проживання, проживає разом з матір`ю та батьком, який має інвалідність та потребує стороннього догляду. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства у вигляді домашнього арешту, який буде необхідним та достатнім, щоб уникнути усі можливі ризики. Натомість вказував, що утримання його під вартою позбавить можливості працювати та доглядати за тяжкохворим батьком. Просив долучити до матеріалів справи копію пенсійного посвідчення батька, довідку до акту огляду медико-соціальною експертною комісією, довідку з місця роботи.

В судовому засіданні також була допитана в якості свідка мати підозрюваного, яка суду пояснила, що дійсно проживають в будинку, де відсутнє газопостачання, що під час відключення елекроенергії позбавляє можливості приготувати та розігріти їжу. Також повідомила, що її чоловіку - батьку підозрюваного встановлено другу групу інвалідності з ураженням опорно-рухового апарату, він є лежачим, і в разі обрання її сину запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вона одна не зможе забезпечити йому догляд.

Виклад обставин та правова кваліфікація

СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування за № 0000097 від 17 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , приблизно о 13:10 годині 15 січня 2023 року, перебуваючи у торгівельній залі магазину «Червоний Маркет», переконавшись у тому, що за його протиправними діями ніхто не спостерігає і він діє таємно, шляхом вільного доступу, умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення взяв зі стелажів магазину газову портативну горілку таганок, 1 одиницю, вартістю 549,00 грн.( з урахуванням ПДВ). Вказаний товар ОСОБА_5 , заховав під куртку, в яку був одягнутий того дня.

Виконавши всі дії, які ОСОБА_5 , вважав необхідними для таємного, повторного, викрадення чужого майна (крадіжки), вчинена у період воєнного стану, останній, разом із вказаним товаром, який він заховав під куртку, в яку був одягнутий того дня, вийшов за лінію кас магазину «Червоний Маркет», не розрахувавшись за даний товар та з місця вчинення злочину зник, та викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 , спричинив ФОП « ОСОБА_7 », матеріальну шкоду на суму 549,00 грн.

Обґрунтування клопотання

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про що йому повідомлено підозру 08 травня 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000097.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілго чи свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Мотивування суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 17 січня 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000097 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

08 травня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою підозрюваного про її отримання.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Санкція частини 4 статті 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, не одружений, офіційно не працює, із середньою освітою, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, що були досліджені в судовому засіданні на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, ризик скоїти новий злочин, можливий вплив на свідків, заявлені ризики заслуговують на увагу, проте слідчий суддя вважає, що вони не доведені в повному обсязі задля застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду на думку слідчого судді органом обвинувачення є недоведеними.

Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, навчання, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки проживає та зареєстрований в квартирі разом зі своєю матір`ю. Слідчим, попри покликання на неявку ОСОБА_5 за викликами, не надано доказів належного його сповіщення.

З іншого боку суд в сукупності враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Втеча підозрюваного зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя зважує на пояснення самого підозрюваного, що зобов`язався особисто за першою вимогою з`явитися до органу досудового розслідування, так сам і його мати зобов`язалася сприйти у явках сина за викликами органу дізнання, підозрюваний щиро розкаюється у вчиненому, має намір співпрацювати зі слідством, немає жодного наміру преховуватися.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, слідчий суддя прийшов до переконання, що даний ризик не є достатньо високим.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_5 перебуваючи на свободі, знаючи місце проживання свідків, може незаконно на них впливати, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.

Проте, слідчий суддя переконаний, що даний ризик можливо невілювати шляхом встановлення обмеження та певних правил поведінки підозрюваному не пов`язаним із ізоляцією від суспільства.

Щодо обґрунтованості ризику вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, що підтверджуює ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає можливим ліквідувати шляхом встановлення певних обмежень.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, усунення ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само усунути ризик вчинення іншого правопорушення, приходжу до переконання про наявність ризиків, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1,5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років; враховуючи також наявні соціальні зв`язки, має зареєстроване місце проживання в м. Києві. ОСОБА_5 зобов`язався з`являтися до органів досудового розслідування та суду, а також ту обставину що батько підозрюваного має інвалідність другої групи з ураженням опоно-рухового апарату, і потребує стороннього нагляду, що підтвердила і мати підозрюваного.

При цьому слідча суддя критично ставиться до наданої ОСОБА_5 довідки щодо працевлаштування, оскільки за відсутності всіх обов`язкових реквізитів, як то підпис уповноваженої особи, печатка підприємства, вона не може бути врахована під час розгляду даного клопотання як доказ.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

На переконання слідчого судді підозрюваному може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, домашній арешт в нічний час доби, про який він клопотав в судовому засіданні, що надасть йому можливість відвідувати роботу, отримання доходу, а також здійснення догляду за батьком, який є особою з інвалідністю 2 групи. Оскільки він має постійне зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_1 .

ОСОБА_5 має стійкі соціальні зв`язки, тому є достатньо підстав вважати, що він зможе виконувати покладені на нього судом обов`язки.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Враховуючи викладене, беручи до уваги тяжкість інкримінованого злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 суворість можливого покарання, дані про особу останнього (наявність постійного зареєстрованого місця проживання, що у своїй сукупності свідчить про наявність соціальних зв`язків, зважаючи на цілі та принципи кримінального провадження, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, з огляду на те, що за результатами судового розгляду стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри та частково доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зважаючи на позицію ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії» від 02.08.2001, відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі для цілей ст. 5 § 1 (с) Конвенції, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обгрунтованих підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0000097, строком на два місяці до 06 липня 2023 року включно, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки вважає, що встановлені в ході судового розгляду обставини у своїй сукупності свідчать про те, що такий вид запобіжного заходу буде достатнім для виконання завдань кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИВ:

У застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час з 22.00 год. до 06.00 год. за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 днів, до 06 липня 2023 року, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першим викликом;

3) утримуватися від спілкування з представником потерпілого та свідками;

4) здати на зберігання паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 06 липня 2023 року включно.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту передати для виконання Оболонського УП ГУ НП у м. Києві.

Зобов`язати Оболонське УП ГУ НП у м. Києві негайно поставити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на облік.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі не виконання покладених обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст судового рішення складено та проголошено 24 травня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1