печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000094 від 25.10.2017, про продовження строку тримання під вартою підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сочі, Краснодарського краю Російської Федерації, громадянина України, раніше не судимого, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого (до затримання) за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 189 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 , підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

05.09.2023 старший слідчий в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000094 від 25.10.2017 за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 189 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 255, ч.ч. 1, 2 ст. 127, ч. 2 ст. 153, ч. 2 ст. 189, ч.ч. 1, 2 ст. 364, ч.ч. 1, 2 ст. 365 КК України.

Метою продовження строку тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілиху кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Підставою продовження строку тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 189 КК України, а також наявність заявлених ризиків, які не зменшилися та виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 клопотання підтримав, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечував, зазначив, що підозра пред`явлена ОСОБА_4 не ґрунтується на доказах, які в своїй сукупності можуть свідчити про вчинення ним інкримінованих кримінальних правопорушень, а ризики зазначені слідчим у клопотанні є узагальнюючими та не мають достатнього підґрунтя, а тому посилаючись на позитивні характеризуючі дані та сталі соціальні зв`язки просив у задоволенні клопотання відмовити та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Разом із цим, захисник клопотав про перебування підозрюваного ОСОБА_4 (до якого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою) біля захисника в залі судових засідань.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти задоволення клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою заперечував. Доводи захисника підтримав. Одночасно погодився із клопотанням про його перебування біля захисника в залі судових засідань.

Розглянувши на початку судового засідання клопотання захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Європейський суд з прав людини оприлюднив рішення у справі «Воронцов та інші проти Росії», у якому визнав, що тримання підсудних в металевій клітці під час судового процесу ущемляє почуття їх власної гідності та встановив порушення ст. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, у зв`язку з триманням заявників в залі суду в місці, обгородженому металевими прутами, з перекриттям з дроту (металева клітка).

На підставі викладеного зроблено висновок про те, що саме по собі тримання підсудного в металевій клітці в залі суду з урахуванням його об`єктивно принизливого характеру не відповідає нормам цивілізованої поведінки в демократичному суспільстві, є приниженням людської гідності і порушує ст. 3 Конвенції.

Спільним Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства юстиції України, Верховного Суду України, Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, Державної судової адміністрації України, Генеральної прокуратури України від 26.05.2015 № 613/785/5/30/29/67/68, погодженим Головою Служби безпеки України зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11.06.2015 за № 698/27143 затверджено Інструкцію з організації конвоювання та тримання в судах обвинувачених (підсудних), засуджених за вимогою судів.

На виконання зазначеного Наказу усунуто використання стаціонарних металевих загороджень у залах судових засідань місць для тримання обвинувачених (підсудних), шляхом повної їх заміни загородженням зі органічного скла, в якому підозрюваний ОСОБА_4 тримався під конвоюванням поліцейських конвойної служби Головного управління Національної поліції у м. Києва під час судового розгляду клопотання слідчого в залі № 6 Печерського районного суду м. Києва, що вказує на відсутність наведених захисником обставин, які порушують ст. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом із цим, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у особливо тяжких та тяжкому кримінальних правопорушеннях, вчинених проти життя та здоров`я людини, зокрема за ст. ч. 1 ст. 255 (Створення злочинної організації, керівництво такою організацією), ч. 4 ст. 189 (Вимагання, що завдало майнової шкоди в особливо великих розмірах, або вчинене організованою групою, або поєднане із заподіянням тяжкого тілесного ушкодження), ч. 2 ст. 127 (Організація катування, тобто умисного заподіяння сильного фізичного болю або фізичного чи морального страждання шляхом нанесення побоїв, мучення або інших насильницьких дій з метою примусити потерпілого чи іншу особу вчинити дії, що суперечить їх волі, а також з метою залякування чи дискримінації його або інших осіб, вчиненому за попередньою змовою групою осіб) КК України. Випадки порушення порядку підозрюваними, обвинуваченими в будівлях і залах судових засідань судів України є непоодиноким. Зокрема, вже у 2023 році подібні випадки фіксувалися в Дарницькому та Шевченківському районних судах м. Києва.

Враховуючи вказані обставини встановлено відсутність порушення ст. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також враховано Інструкцію з організації конвоювання та тримання в судах обвинувачених (підсудних), засуджених за вимогою судів, а тому слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання захисника та відмовляє у знаходженні біля нього підозрюваного ОСОБА_4 в залі судових засідань.

Вирішуючи клопотання слідчого про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, слідчий суддя дослідив докази, якими воно обґрунтовується, заслухав пояснення учасників судового провадження та дійшов наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000094 від 25.10.2017 за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 189 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 255, ч.ч. 1, 2 ст. 127, ч. 2 ст. 153, ч. 2 ст. 189, ч.ч. 1, 2 ст. 364, ч.ч. 1, 2 ст. 365 КК України.

08.06.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у створенні злочинної організації з метою вчинення тяжкого або особливо тяжкого злочину, а також керівництві такою організацією; організації катування, тобто умисному заподіянні сильного фізичного болю або фізичного чи морального страждання шляхом нанесення побоїв, мучення або інших насильницьких дій з метою примусити потерпілого чи іншу особу вчинити дії, що суперечить їх волі, а також з метою залякування чи дискримінації його або інших осіб, вчиненому за попередньою змовою групою осіб; організації вимагання, тобто вимоги передачі чужого майна або вчинення будь-яких дій майнового характеру з погрозою насильства на потерпілим чи його близькими родичами, вчинене службовою особою із використанням свого службового становища, у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 189 КК України.

09.06.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави, строком до 06.08.2023. В подальшому цей строк було продовжено ухвалою слідчого судді від 03.08.2023 до 08.09.2023.

Постановою заступника Генерального прокурора від 02.08.2023 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 08.09.2023. В подальшому цей строк було продовжено ухвалою слідчого судді від 05.09.2023 до шести місяців, тобто до 08.12.2023.

Як вбачається з матеріалів клопотання міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була застосована до підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості інкримінованих йому злочинів, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.

З вимог ст. 177 КПК вбачається, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відомості, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаних злочинів, підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання.

Крім того, обґрунтованість цієї підозри раніше була предметом судового розгляду і знайшла об`єктивне підтвердження при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, в тому числі під час апеляційного перегляду. З матеріалів провадження не вбачається, що з того часу виникли будь-які нові обставини, які б спростували обґрунтованість цієї підозри або причетність ОСОБА_4 до інкримінованих йому злочинів, що спростовує доводи сторони захисту в цій частині.

Слідчий суддя вважає, що ризики, які були підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно продовжують існувати та для їх запобігання необхідно продовжити останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя враховуючи характеризуючі дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , також враховуючи, що було встановлено наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та які на даний час не змінилися, є реальними та достатніми для продовження ОСОБА_4 аналогічного запобіжного заходу.

Крім того, відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Водночас, на підставі п. 4 ч. 4 ст. 183 КПК України продовжуючи строк тримання під вартою підозрюваного, враховуючи встановлені підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177 та 178 цього Кодексу, те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 255 КК України, а також у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого із застосуванням насильства, слідчий суддя приходить до переконання, що застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави суперечить інтересам суспільства.

Враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 , вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомленої йому підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 189 КК України, його вік, стан здоров`я, наявність соціальних зв`язків, матеріальне становище, необхідність проведення слідчих та процесуальних дій, та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що перебування останнього на волі буде суперечити інтересам суспільства, що і є беззаперечною підставою для продовження йому строку тримання під вартою.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 08.12.2023, в межах якого наявні законні підстави для продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_4 тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, ОСОБА_3 задовольнити, продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 до 04.10.2023.

Строк дії ухвали визначити до 04.10.2023.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1