Справа № 754/8213/23
У Х В А Л А

Іменем України

21 червня 2023 року

Деснянський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого слідчого відділу Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , яке погоджено із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1, ст.115 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001339 від 26.04.2023

за участю сторін:

прокурора - ОСОБА_6

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - адвоката ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

20 червня 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001339 від 26.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені обставини можливо вчинення злочину передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України. Серед іншого зазначено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 26.04.2023 приблизно о 06:55, перебуваючи біля одного з торговельних павільйонів ринку «Вигурівський», за адресою м. Київ, вул..Бальзака, 94, під час вживання алкогольних напоїв з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вступив з останнім у словесний конфлікт, вході розвитку якого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на заподіяння смерті ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння смерті потерпілому ОСОБА_8 , ОСОБА_5 у вказаний час та місці, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, утримуючи у руці предмет ззовні схожий на розкладний ніж, передбачаючи реальну можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого, тобто діючи з прямим умислом, наніс ОСОБА_8 один удар в ділянку розташування життєво важливих органів, а саме у верхню частину грудної клітини зліва, спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітки зліва, з пораненням верхньої долі лівої легені, лівобічний гемо пневмоторакс.

Тим самим, ОСОБА_5 виконав всі дії, які вважав за необхідне для завершення свого злочинного умислу, спрямованого на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 до кінця, однак злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, у зв`язку з тим, що останньому було своєчасно надано медичну допомогу працівниками швидкої медичної допомоги на місці події.

26.04.2023 року об 15:20 годин ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

Наступного дня, 27.04.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні закінченого замаху на вбивство, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий також посилається на те, що ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 28.04.2023 року ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24 червня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України, на переконання слідчого підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами оглядів від 26.04.2023 року, протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та потерпілого ОСОБА_8 , протоколами проведення слідчих експериментів за участю потерпілого та підозрюваного, протоколом пред`явлення особи для впізнання, актом огляду підозрюваного на стан алкогольного сп`яніння, висновками експерта, речовими доказами та іншими письмовими доказами у сукупності.

Постановою керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 27.07.2023 року.

Втім у вказаний час завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001339 від 26.04.2023, не вбачається можливим, оскільки необхідно витребувати та долучити ряд висновків експертів, здійснити відкриття матеріалів у кримінальному провадженні, відповідно до положень статті 290 КПК України, вручити та скерувати обвинувальний акт до суду.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність продовження ОСОБА_5 строку дії застосованого останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи про продовження існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились, при цьому, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, а перебуваючи на свободі, підозрюваний зможе здійснити дії, спрямовані на уникнення ним покарання і не виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий просить продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_5 строком до 27.07.2023 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор просив суд клопотання задовольнити і продовжити строк тримання підозрюваному ОСОБА_5 під вартою, без визначення розміру застави, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість повідомленої підозри, наявність міцних соціальних зв`язків, недоведеність ризиків, на які посилається прокурор. Підозрюваний просив призначити йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на незадовільний стан здоров`я та необхідність отримання у зв`язку з цим кваліфікованої медичної допомоги.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001339 від 26.04.2023, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

26.04.2023 року об 15:20 годин ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

27.04.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні закінченого замаху на вбивство, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 28.04.2023 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24 червня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Постановою керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 27.07.2023 року.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ч.3 ст.197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч.3 ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчим суддею перевірено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, що повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування фактичними даними, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі досудового розслідування, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання на строк від семи до п`ятнадцяти років і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Вказана позиція узгоджується з висновком Європейського суду з прав людини, який у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначає, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Також враховуючи дані про особу ОСОБА_5 , який мобілізований з лав ЗСУ за станом здоров`я, офіційних джерел доходу не має, ті обставини, що хоча підозрюваний і зареєстрований за місцем проживання його матері та вітчима, але як до 24.02.2022 року так і на даний час проживав окремо, наявність у минулому сім`ї, тому через відсутність міцних соціальних зв`язків, які б утримували останнього від зміни місця мешкання, слідчий суддя приходить до переконання, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду продовжує існувати. Вказаний висновок підтверджується і поведінкою підозрюваного безпосередньо після вчинення злочину, оскільки останній залишив місце події, незважаючи на бойовий досвід отриманий в лавах ЗСУ, не надав потерпілому первинної медичної допомоги.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на потерпілого та свідка очевидця ОСОБА_12 у цьому кримінальному провадженні, оскільки анкетні дані, включаючи місце проживання вказаний осіб відомі підозрюваному. Таким чином існують обґрунтовані підстави вважати, що останній з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на потерпілого та свідка шляхом погроз, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та свідка, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілого та свідка існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілої та свідків, та дослідження їх судом.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу суд враховує те, що досудове слідство у строки тримання під вартою підозрюваного завершити неможливо, так як необхідно провести, ще ряд процесуальних дій, а також суд враховує дані про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, який має надзвичайно високий ступень зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а і для суспільства в цілому, також суд враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, а тому суд вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

Крім того, слідчий суддя не може врахувати як беззаперечні доводи сторони захисту щодо незадовільного стану здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 та неможливості утримання під вартою, оскільки вказані твердження спростовуються довідкою КНП «Центр ЕМД та МК», відділення ЕМ(ш)Д 15 від 26.04.2023 про можливість утримання в умовах КЗД, інших медичних документів, які б свідчили про зворотне з боку підозрюваного та сторони захисту, суду не надано. Більш того, мобілізація підозрюваного з лав ЗСУ за станом здоров`я, не зменшує ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, оскільки такі обставини існували і на момент вчинення злочину, проте жодним чином не були стримуючим фактором в поведінці підозрюваного.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

Тож, враховуючи характер інкримінованих ОСОБА_5 діянь, передбачених ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановлені ухвали у кримінальному провадженні не визначати розмір застави.

Вирішуючи питання про строк на який має бути продовжено запобіжний захід, слідчий суддя враховує, що строк досудового слідства продовжено до 27.07.2023, а тому і строк дії запобіжного заходу має бути продовжено до 27.07.2023 року

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177,178,183,194,205,309,395,376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , яке погоджено із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1, ст.115 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001339 від 26.04.2023, задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 липня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали до 27 липня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1