Справа № 646/2458/23
№ провадження 1-кп/646/375/2023
УХВАЛА

13.07.2023 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі

судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Харкові в режимі відеоконференції з ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000012 від 03.01.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

в с т а н о в и в:

01.06.2023 р. до суду надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому незастосування до обвинуваченого найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою призведе до перешкоджанню досягненню завдань кримінального провадження, закріплених у ст. 2 КПК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, захисник заявив клопотання про заміну запобіжного заходу обвинуваченому на домашній арешт. В обґрунтування клопотання зазначив, що ризики, які враховувались при обранні запобіжного заходу змінились або не існували взагалі, підозра є необґрунтованою, в діях ОСОБА_5 відсутній склад кримінального правопорушення, а також обвинувачений має незадовільний стан здоров`я.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обставини, в яких підозрюється ОСОБА_5 , підтверджують наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:обвинувачений може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки частина території України окупована державою агресором, що дає змогу обвинуваченому залишити підконтрольну Україні територію, використовуючи зв`язки із особами, які перебувають на тимчасово окупованих територіях. Так як обвинувачений ОСОБА_5 має безпосередній доступ до документації, тому може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обвинуваченому ОСОБА_5 відомо місце проживання свідків вчинення кримінального правопорушення, а тому може здійснити спробу незаконного впливу на них, враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_5 добровільно зайняв посаду в незаконно створеному органі, вбачається ризик того, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Будь-яких нових обставин, що не досліджувались судом та не були враховані при застосуванні запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , обвинуваченим та стороною захисту при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу не повідомлено.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_5 вчинив злочин проти основ національної безпеки України під час воєнного стану, його дії несли підвищений ступінь суспільної небезпеки, а тому у цьому кримінальному провадженні наявний суспільних інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства.

Відповідно до положень абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Таким чином, суд вважає, що клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню. Разом з тим, у задоволенні клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 196, 314, 316, 372 КПК України, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання захисника про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 терміном до 60 днів, тобто до 11.09.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її оголошення до Харківського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголошено 14.07.2023 року.

Суддя: ОСОБА_1