Житомирський апеляційний суд
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 серпня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря: ОСОБА_5

скаржника: ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 27 грудня 2022 року, якою скаргу повернуто особі, яка її подала, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 27 грудня 2022 року було повернуто скаргу ОСОБА_6 , в якій вона просила зобов`язати Службу Безпеки ДБР України внести відомості ЄРДР, розпочати досудове розслідування, надати витяг ЄРДР, визнати її потерпілою та надати пам`ятку потерпілої, притягнути відповідальних осіб Ірпінського міського суду та Київського апеляційного суду до відповідальності.

Прийняте рішення слідчий суддя мотивувала тим, що для відкриття провадження за скаргою на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора у суду мають бути наявні достатні дані про те, що прокурор, дізнавач чи слідчий отримав заяву або повідомлення про кримінальне правопорушення, подану заявником, однак не вніс відомостей до ЄРДР.

Також, слідчий суддя вказав, що заявник вказує назвою органу досудового розслідування - "Служба безпеки ДБР України", що позбавляє слідчого суддю встановити до якого органу мала намір заявник звернутися із заявою про кримінальне правопорушення та чию саме бездіяльність оскаржує, а тому її скарга підлягає поверненню.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та призначити новий розгляд її скарги в суді першої інстанції.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги, ОСОБА_6 вважає ухвалу слідчого судді незаконною, оскільки судове провадження здійснено за відсутності потерпілого належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_6 , яка підтримала апеляційну скаргу, перевіривши матеріали судового провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Параграфом першим Глави 26 КПК України передбачений порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органу досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

В силу положень ст.304 КПК України, після надходження скарги до слідчого судді він має право прийняти одне з наступних рішень: призначити судовий розгляд, повернути скаргу або відмовити у відкритті провадження.

Відповідно до ч.2 ст.304 КПК України, скарга повертається, якщо:

1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу;

2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді;

3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до ч. 3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу.

Зі системного аналізу наведених вище норм кримінального процесуального закону вбачається, що у разі наявності неточностей чи незрозумілості вимог поданої скарги, слідчий суддя зобов`язаний призначити судове засідання, в якому з`ясувати в особи, яка подала таку скаргу, її вимоги щодо рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, та вирішити питання, чи такі у розумінні вимог ч.1 ст.303 КПК України підлягають окремому оскарженню під час досудового розслідування.

Слідчий суддя зазначених вимог закону при винесенні рішення не дотримався в повному обсязі, що призвело до помилкового висновку про повернення скарги ОСОБА_6 на оскарження бездіяльності уповноважених осіб органу досудового розслідування.

З матеріалів провадження вбачається, що 15.12.2022 року ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ДБР України, розташованого у м. Києві по вул. Панаса Мирного 28(адреса для листування: вул.Симона Петлюри, 15, м.Київ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за її заявою від 08 грудня 2022 року.

Крім цього, зі скарги ОСОБА_6 слідує, що 08 грудня 2022 року через відділення поштового зв`язку направила заяву про вчинення кримінального правопорушення до ДБР України для прийняття рішення.

09 грудня 2022 року її заяву отримали, що підтверджується трекінгом відправлень Укрпошти 656.

Відповідно до листа ДБР наявного в матеріалах справи, заяву ОСОБА_6 направлено за належністю до Територіального управління ДБР розташованого у м.Києві для розгляду.

Разом з тим, слідчий суддя повернув скаргу через те, що неможливо встановити до якого органу мала намір звернутися заявник із заявою про кримінальне правопорушення та чию саме бездіяльність оскаржує.

Таким чином, висновки слідчого судді, про те, що скарга ОСОБА_6 підлягає поверненню є помилковими, оскільки 08.12.2022 року вона звернулася до органу досудового розслідування за підслідністю із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що надмірний формалізм є обмеженням заявника в доступі до правосуддя.

У справі Bellet v. Fгапсе Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Отже, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У відповідності до вимог ч.1 ст.409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є, зокрема, неповнота судового розгляду й невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

З врахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що ухвала слідчого судді не може бути визнана законною та обґрунтованою, а тому вважає за необхідне її скасувати та призначити новий розгляд скарги в суді першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27 грудня 2022 року, якою скаргу повернуто особі, яка її подала - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд скарги ОСОБА_6 в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: