У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 квітня 2023 р. Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області про арешт майна,

Встановив:

25 квітня 2023 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області про арешт майна.

В клопотанні зазначено, що в період часу з 16.04.2023 по 18.04.2023 невідома особа, таємно, в умовах воєнного стану, з приміщення будинку за адресою:

АДРЕСА_1 викрала мобільний телефон «Huawei P20 Pro 4/64GB» чорного кольору, належний ОСОБА_3 . Під час досудового розслідування, ОСОБА_4 видав мобільний телефон «Huawei P20 Pro 4/64GB», ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

Виданий ОСОБА_4 мобільний телефон вилучено та визнано речовим доказом у цьому кримінальному провадженні.

З метою збереження речових доказів, які є предметом вчинення кримінального правопрушення, а також проведення у справі експертиз, слідчий прохає накласти арешт на мобільний телефон «Huawei P20 Pro 4/64GB», ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з метою запобігання можливості його відчуження, приховування, зниження та перетворення, та залишити на зберігання у камері для збереження речових доказів відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Старший слідчий СВ відділення поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Власник майна чи його представник у судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання, дійшов до таких висновків.

Частиною 1 статті 172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи зазначене, оскільки учасники справи повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, то розгляд справи необхідно провести без їх участі.

Судом установлено, що 21 квітня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 4 ст. 185 КК України внесені відомості про те, що в період часу з 16.04.2023 по 18.04.2023 невідома особа, таємно, в умовах воєнного стану, з приміщення будинку за адресою:

АДРЕСА_1 викрала мобільний телефон «Huawei P20 Pro 4/64GB» чорного кольору, належний ОСОБА_3 .

21.04.2023 ОСОБА_4 добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон «Huawei P20 Pro 4/64GB», ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який викрав у ОСОБА_3 .

Виявлений мобільний телефон визнаний речовим доказом.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним устатті 98 КПК України.

Частиною 4 ст.170 КПК України передбачено, що заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх не застосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України вбачається, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт у порядку, передбаченому статтями 170-174 КПК України.

Тому, з огляду на вищевказані положення КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Слідчим суддею установлено, що органом досудового розслідування проводиться досудове розслідування за фактом викрадення мобільного телефону.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що вилучений мобільний телефон, на який слідчий прохає накласти арешт відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки він є безпосередньо об`єктом кримінального правопрушення. З урахування викладеного, з метою збереження речового доказу, вважаю за необхідне накласти на нього арешт.

З метою зберігання речових доказів у належних умовах, і ефективного здійснення досудового розслідування, вважаю, що вилучений мобільний телефон необхідно залишити на зберігання в кімнаті збереження речових доказів ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області..

Керуючись статтями 171 - 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

Постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «Huawei P20 Pro 4/64GB», ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з метою запобігання можливості його відчуження, приховування, зниження та перетворення, та залишити на зберігання у камері для збереження речових доказів відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя