Справа № 274/5881/23
Провадження № 1-кс/0274/1088/23
У Х В А Л А

Іменем України

"30" серпня 2023 р. м. Бердичів

Слідча суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Бердичівського районного відділу поліції ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001344 від 29 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гальчин Бердичівського району Житомирської області, громадянина України, з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, раніше не судимого,

в с т а н о в и л а:

30.08.2023 слідчий СВ Бердичівського районного відділу поліції ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_6 звернувся з клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Обставини, на які посилається особа, яка подала клопотання

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ Бердичівського РВП здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001344 від 29 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

У рамках даного кримінального провадження 30.08.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою мотивовано тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України та існують ризики переховування від органу досудового розслідування або суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки чи несвоєчасної явки за викликом до слідчого, прокурора, суду, та продовження вчинення іншого кримінального правопорушення.

Процедура, позиції учасників провадження

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав із підстав, наведених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що він скоїв злочин, у якому йому пред`явлено підозру, свою винуватість визнає. Просить застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем його реєстрації.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 вважає, що ризики не доведено та просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід виді домашнього арешту. Підозрюваний має добрі відносини із матір`ю.

Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

…

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті ( ч. 2 ст. 177 КК України)

За положеннями статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно вимог статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування (ч. 4 ст. 183 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Обставини, встановлені слідчою суддею, їх оцінка та висновки

На підставі долучених до клопотання документів встановлено, що СВ Бердичівського РВПГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні 0001344 від 29 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

29.08.2023 ОСОБА_5 затримано за підозрою у скоєнні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України та 30.08.2023 йому вручено повідомлення про підозру.

Відповідно до пред`явленої підозри 29.08.2023 близько 13 год. 00 хв. ОСОБА_5 перебував разом із своїми знайомими ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у приміщенні будинку за адресою АДРЕСА_2 , де розпивали спиртні напої.

Під час спільного розпиття спиртних напоїв ОСОБА_5 помітив в руках у ОСОБА_9 мобільний телефон марки та моделі «Nokia 1280» чорного кольору, та в цей час у ОСОБА_5 виник умисел, спрямований на відкрите викрадення вказаного мобільного телефону, поєднане з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я останнього.

Реалізуючи свій умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, у цей самий день, час, місці та за вказаних обставин, ОСОБА_5 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, усвідомлюючи, що його злочинні дії носять відкритий характер, діючи в умовах воєнного стану, запровадженого на території України Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, наніс не менше двох ударів кулаками обох рук в ділянку обличчя ОСОБА_9 , після чого вихопив з рук останнього мобільний телефон марки та моделі «Nokia 1280» чорного кольору, вартістю 450 грн. Продовжуючи свої кримінально протиправні дії, ОСОБА_5 дістав з лівої кишені шортів ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 200 грн.

У подальшому, утримуючи вказаний мобільний телефон та грошові кошти в руках, ОСОБА_5 у присутності потерпілого місце вчинення злочину залишив та надалі розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_9 майнової шкоди на загальну суму 650 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Обґрунтованість підозри вчинення ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України доводиться:

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_9

- протоколом огляду місця події на місці скоєння кримінального правопорушення;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ,

- протоколом слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 .

Оцінюючи наявні у справі матеріали та встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини, слідча суддя вважає доведеними ризики можливого переховування підозрюваного від органу до судового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки до слідчого прокурора чи суду, незаконного впливу потерпілого чи свідків.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

На розгляді в Бердичівському міськрайонному судді перебувають обвинувальні акти по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 185, ч.1 ст.357, ч.4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ухвали Бердичівського міськрайонного суду від 15.08.2023 ОСОБА_5 у судове засідання не з`являвся та до нього застосований примусовий привід.

ОСОБА_5 не працевлаштований, не має легального джерела доходів, він негативно характеризується за місцем реєстрації, відносно нього на розгляду в суді перебуває інше кримінальне провадження за ключинами проти власності. Зазначене свідчить про наявність ризику вчинення іншого злочину.

Тяжкість покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, неналежна процесуальна поведінка під час розгляду іншого кримінального провадження, а також відсутність міцних соціальних зв`язків, не проживання за місцем реєстрації, може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, або ж перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підозрюваному відомо місце проживання потерпілого. Зважаючи на стадію кримінального провадження, негативну репутацію підозрюваного, є висока ймовірність його незаконного впливу на потерпілого.

За таких обставин, зважаючи на доведені ризики, особу підозрюваного, його негативну репутацію, відсутність постійного місця проживання, слідча суддя доходить висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту не є можливим, оскільки підозрюваний не має постійного місця проживання та із матір`ю за місцем реєстрації не проживає постійно.

Разом із тим, відповідно до положень частин 3 та 4 статті 183 КПК України слідча суддя вважає за можливе визначити ОСОБА_5 заставу - тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та покладає на ОСОБА_5 обов`язки, визначені у ч. 5 ст. 194 КПК України, в разі сплати ним такої застави.

Керуючись статтями 176, 182, 183, 194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, який слід обраховувати, починаючи з моменту затримання, тобто із 29.08.2023.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави - 80520 гривень (реквізити для сплати застави: Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26278626, Банк отримувача ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172, Рахунок отримувача UA0000277, призначення платежу - вказати, хто і за що платить, справа 274/5881/23 Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області), при сплаті якої строком на 2 місяці покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- уникати спілкування із потерплим ОСОБА_9 .

Роз`яснити, що з моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти внаслідок внесення застави, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, а у разі їх невиконання, внесені у якості застави кошти звертаються в дохід держави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідча суддя ОСОБА_1