Справа №639/5530/23
Провадження №1-кс/639/1614/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 19.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000919 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесені до ЄРДР за №0000919 від 19.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.09.2023 о 09:20 за адресою: м. Харків, вул. Полтавський Шлях, 99 ДУ "Харківський слідчий ізолятор" надійшла посилка від ОСОБА_4 на ім`я слідчо-заарештованого ОСОБА_5 в якій було виявлено та надалі вилучено 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження.

За даним фактом 19.09.2023 було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, відомості внесені до ЄРДР за № 0000919.

В ході огляду місця події від 19.09.2023, проведеного у кімнаті прийому ДУ "Харківського слідчого ізолятору", розташованого за адресою: м. Харків, вул. Полтавський Шлях, 99, на столі було виявлені, та у подальшому вилучені наступні предмети: 1) кросівки чорного кольору фірми «Diesel» у кількості 2 шт., в підошві яких були сховані 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження; 2) 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження.

У зв`язку з вищевикладеним, вилучені: 1) кросівки чорного кольору фірми «Diesel» у кількості 2 шт., в підошві яких були сховані 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження; 2) 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження-мають істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, тому 20.09.2023 слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , винесено постанову про визнання їх речовими доказами.

Власник вказаного вище майна на теперішній час невідомий.

Прокурор зазначає, що повернення вилучених речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Метою накладення арешту на майно є збереження речових доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, вказала, що підтримує подане клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника/власників майна чи їх представників, оскільки їх відсутність у судовому засіданні не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесені до ЄРДР за №0000919 від 19.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Процесуальне керівництво за вказаним кримінальним провадженням здійснюється Новобаварською окружною прокуратурою м. Харкова.

В ході огляду місця події від 19.09.2023, проведеного у кімнаті прийому ДУ "Харківського слідчого ізолятору", розташованого за адресою: м. Харків, вул. Полтавський Шлях, 99, на столі було виявлені, та у подальшому вилучені наступні предмети: 1) кросівки чорного кольору фірми «Diesel» у кількості 2 шт., в підошві яких були сховані 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження; 2) 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження.

У зв`язку з вищевикладеним, вилучені: 1) кросівки чорного кольору фірми «Diesel» у кількості 2 шт., в підошві яких були сховані 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження; 2) 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження-мають істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, тому 20.09.2023 слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , винесено постанову про визнання їх речовими доказами.

Власник вказаного вище майна на теперішній час невідомий.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, а також зберігло на собі його сліди, у зв`язку із чим воно має доказове значення у кримінальному провадженні. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам, з метою ухиляння від притягнення до кримінальної відповідальності, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучено під час проведення 19.09.2023 огляду місця події, проведеного у кімнаті прийому ДУ "Харківського слідчого ізолятору", розташованого за адресою: м. Харків, вул. Полтавський Шлях, 99, а саме: кросівки чорного кольору фірми «Diesel» у кількості 2 шт., в підошві яких були сховані 2 згортки із сіро-зеленою речовиною рослинного походження.

Визначити місцем зберігання вилученого майна - ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, просп. Любові Малої, 45.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1