Справа № 948/855/23
Номер провадження 1-кп/948/45/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2023 Машівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Машівка кримінальне провадження № 0000006 від 03.01.2023 стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харков, громадянина України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не працює, раніше не судимий,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України,-

в с т а н о в и в :

на розгляді Машівського районного суду Полтавської є вказане кримінальне провадження.

13.09.2023 року прокурор подала клопотання про продовження запобіжного заходу стосовно обвинуваченого у вигляді тримання під вартою терміном на 60днів з огляду на неможливість закінчення розгляду даного кримінального провадження та існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України. Також вважає, що відсутні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу та просить не визначати розмір застави на підставі п. 2 ч.4 ст. 184 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, обвинувачений та його захисник заперечували проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на тривале перебування ОСОБА_6 під вартою та недоведення стороною обвинувачення ризики, одночасено просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, покликаючись на тривале перебування обвинуваченого під вартою, який має постійне місце проживання, раніше не судимий, неможливість впливати на потерпілого та свідків, оскільки останні допитані судом.

Суд, розглянувши клопотання, зслухавши думку сторін та дослідивши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Так, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання до 15 років позбавлення волі,

Обвинувачення обґрунтовується документами, які надані суду, речовими доказами та показами потерпілого і свідків.

Так, як видно з матеріалів справи, 02.01.2023р. ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

Ухвалою від 05.01.2023 слідчий суддя Машівського районного суду Полтавської області застосував стосовно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 57 днів, тобто до 02.03.2023, без визначення розміру застави, в межах строку досудового розслідування, а 28.02.2023 року продовжив строк тримання під вартою до 03.04.2023 року.

Ухвалою Машівського районного суду від 30.03.2023 року призначено судовий розгляд цього кримінального провадження та продовжено строк тримання під вартою до 29.05.2023 року, без визначення застави, який в подальшому був продовжений до 21.09.2023.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити перелічені вище дії.

Відповідно до вимог ст.331 КПК України (чч.1-3) під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Суд уважає що ризики, наведені прокурором, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, існують та не зменшилися, враховуючи особу обвинуваченого, який не працює, міцних соціальних зв`язків не має, тяжкість кримінального правопорушення, яке є особливо тяжким злочином.

Натомість з огляду на встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК), ризик незаконно впливати на потерпілого, свідків, відсутній, оскільки потерпілий та свідки допитані судом.

У відповідності з вимогами ч.1 ст.178 КПК України суд враховує особу обвинуваченого, який раніше не судимий, неодружений та дітей не має, не працює, відсутність майнової шкоди, а також ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

З урахуванням наявності існування ризиків, передбачених п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 та його особи, того що на теперішній час судовий розгляд кримінального провадження не закінчено, суд дійшов висновку, що для досягнення цілей, визначених статтею 177 КПК України, щодо обвинуваченого має бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час строком на 60 діб, оскільки обвинувачений має зареєстроване місце проживання, раінше не судимий.

Суд приймає до уваги, що тяжкість інкримінованого злочину не може бути єдиною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Європейський суд з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справі «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року визначив, що тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Суд не вбачає таких обставини, які б свідчили про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та вважає недоцільним продовжувати строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт в нічний час.

Пункт 2 частини 3 ст. 202 КПК України передбачає, що у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий, негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено лишати житло в певний час доби.

На підставі викладеного, керуючись ст.177 199 КПК України, суд,-

у х в а л и в :

у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 відмовити.

Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби на строк строк 60 діб, а саме до 13.11.2023 року включно, звільнивши його з- під варти негайно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 такі обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати місце постійного проживання: АДРЕСА_1 , у нічний час доби з 22 години до 5 години;

3) утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Відділення поліції №1 Чугуївського районного управління поліції ГУНП в Харківській області.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику обвинуваченого, ухвалу направити Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», Відділенню поліції №1 Чугуївського районного управління поліції ГУНП в Харківській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1