Справа № 946/2868/23
Провадження № 1-кс/946/887/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 квітня 2023 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

начальника відділення № 2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ), захисника ОСОБА_6 ,

перекладача ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання начальника відділення №2 ОСОБА_3 погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Велєнь Республіки Молдова, громадянина Румунії, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 305 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні відділення № 2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області перебувають матеріали досудового розслідування за № 0000522 від 25.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 305 КК України.

Як вбачається з клопотання слідчого, 25.04.2023 року приблизно о 12 год. 40 хв. громадянин Румунії ОСОБА_8 ( ОСОБА_5 ) реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне контрабандне переміщення наркотичних засобів через державний кордон України, слідуючи на автомобілі марки «Mercedes-Benz» реєстраційний номер НОМЕР_1 , реєстрації Румунії, у якості водія, через автомобільний пункт пропуску «Рені-Джюрджюлешть», який розташований за адресою: Одеська область, Ізмаїльський район, м. Рені, Дорога Дружби, 20, прибув на в`їзд до України в зоні діяльності Одеської митниці, де завідомо для нього в бардачку вказаного автомобілю знаходився прозорий полімерний пакет із речовиною рослинного походження, яка являється особливо небезпечним наркотичним засобом канабіс.

Про наявність наркотичного засобу CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) представникам будь-якого правоохоронного органу не заявив, тим самим заявив про відсутність у нього товарів, які під час переміщення через митний кордон України підлягають обов`язковому письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження, не задекларувавши наркотичний засіб у встановленому порядку при здійсненні митного контролю.

Під час здійснення митного контролю та проведення митного огляду, співробітниками Одеської митниці Держмитслужби виявлено та вилучено прихований у зазначений вище спосіб особливо небезпечний наркотичний засіб, який CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) незаконно перемістив через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» від 06.05.2000 року № 770, канабіс та амфетамін відповідно до Списків № 1 та № 2 Таблиці І віднесені до особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг яких заборонено.

Таким чином, CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 305 КК України за ознаками контрабанди наркотичного засобу, тобто його переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, якщо предметом цих дій були особливо небезпечні наркотичні засоби.

25.04.2023 року о 20:55 годині CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) затримано в порядку ст. 208 КПК України.

26.04.2023 року CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 305 КК України.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили задовольнити клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважають, що є всі підстави для задоволення клопотання.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_8 ) винним себе не визнав, переміщати наркотичний засіб наміру не мав, звідки вказаний наркотичний засіб потрапив до бардачка транспортного засобу, якім він керував йому не відомо та зазначив, що на кордоні до нього підійшли інспектора митниці, він з одним підійшов до багажника автомобіля, а інший самовільно заглянув до автомобіля та дістав якийсь пакетик, він одразу пояснив інспектору, що пакетик йому не належить. Потім інспектор поклав пакетик до бардачка автомобіля та далі вже провели огляд з відеокамерою. Зазначив, що пакетик йому не належить та звідки взявся не відомо.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого. Зазначив, що підозра не обґрунтована, огляд автомобіля проводився за участю співробітників митниці, які виявили небезпечну речовину, підозрюваний відкрив багажник, а інший інспектор самовільно нібито виявив наркотичний засіб, який потім сам поклав у бартачок автомобіля. Положення ст. 177 КПК України не дотримано. Просить застосувати мінімальний розмір застави.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, а також вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

В свою чергу, відповідно до ч.ч. 4, 5 ст.183 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході судового засідання слідчий та прокурор зазначили, що необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) у зв`язку з наявністю ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається обґрунтованість підозри ОСОБА_8 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 2 ст. 305 КК України, а саме:протоколом огляду місця події від 25.04.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25.04.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 25.04.2023 року; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення у порядку ст. 208 КПК України від 25.04.2023 рокута іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа "Нечипорук і Йонкало проти України" термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Враховую вказане, слідчий суддя вважає, що саме на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 )у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 305 КК України.

В свою чергу, приймаються до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 305 КК України, що в цілому свідчить про те, що з метою уникнення від кримінальної відповідальності, він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Більш того, слідчим суддею приймається до уваги те, що застосування до CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) більш м`якого запобіжного заходу не дасть змоги забезпечити виконання ним покладених обов`язків. Зокрема, не підлягають до застосування щодо CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання через можливість останнього ухилитись від слідства та суду; у виді особистої поруки у зв`язку з відсутністю поручителів, які заслуговують на довіру. Неможливо застосувати до CARABE? VITALIE ( ОСОБА_5 ) запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, у зв`язку з тим, що останній є громадянином Румунії, не має постійного місця проживання на території України і може намагатися уникнути кримінальної відповідальності.

Отже вказані обставини свідчать про неможливості запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Таким чином, метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_5 )є необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

При розгляді зазначеного кримінального провадження, відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчий суддя застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Відповідно до ст.5 Конвенції, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури встановленої законом: п.с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчинені нею правопорушення, або обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до приписів ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Слідчий суддя враховує зазначені вище норми законодавства та практику Європейського суду з прав людини.

Так, позиція Європейського суду з прав людини стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.10.2010 року. У цій справі, Суд, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, підтвердив, що внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Враховуючи викладене, строк тримання під вартою обирається не більше 60 днів (в рамках строку досудового розслідування) і обчислюється з 25.04.2023 року. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою припиняє свою дію 24 червня 2023 року.

Разом з тим, враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 214 720 гривень (80 х 2684 грн. = 214 720 грн.).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_5 ) обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про місце свого проживання на території України та про зміну свого місця проживання.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 200,205 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання начальника відділення №2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 ( ОСОБА_5 ) - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою обирається не більше 60 днів (в рамках строку досудового розслідування) і обчислюється з 25.04.2022 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою припиняє свою дію 24 червня 2023 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень (80 х 2684 грн. = 214720 грн.).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_5 ), обов`язки строком до 24 червня 2023 року, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про місця свого проживання на території України та про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явитися за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено 27 квітня 2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1