УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0001519, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0001519, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна, а саме: 1/3 частки квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві власності підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001519 від 07.11.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , та іншими невстановленими на цей час особами вступив у злочинну змову, з метою шахрайського заволодіння грошовими коштами потерпілих шляхом створення фіктивного пункту обміну іноземної валюти. Вказані особи, дійшовши згоди на вчинення кримінального правопорушення, розподіливши ролі, вирішили реалізувати злочинний план, який включав у себе готування кримінального правопорушення, тобто пошук приміщення, укладення угоди щодо його оренди, обладнання приміщення під фіктивний пункт обміну валюти.

Так, у листопаді 2022 року, знаходячись на території міста Києва, з метою готування до вчинення кримінального правопорушення, а саме заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство) в особливо великих розмірах, ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та іншими невстановленими на цей час особами, підібрали нежитлове приміщення, що перебувало у власності ОСОБА_8 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , а саме нежитлове приміщення, що розташоване на першому поверсі.

Продовжуючи реалізацію злочинного плану, готуючись до вчинення кримінального правопорушення, приблизно на початку грудня 2022 року, ОСОБА_7 надав вказівку ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та іншим невстановленим не цей час особам, зателефонувати до ОСОБА_8 , та домовитись про зустріч з метою огляду приміщення, прийняття рішення про можливість його обладнання двома виходами, що є обов`язковою умовою для реалізації єдиного злочинного плану. На виконання вказівок ОСОБА_7 , ОСОБА_6 зателефонував та домовився про зустріч із ОСОБА_8 . Цього ж дня ОСОБА_6 та ОСОБА_5 прибули за адресою розташування приміщення, де їх очікував ОСОБА_8 . У подальшому ОСОБА_5 (який видав себе за ОСОБА_9 ) за попередньою змовою із ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , та іншими невстановленими на цей час особами, використовуючи завідомо несправжні документи, видаючи себе за ОСОБА_9 уклав договір оренди приміщення строком на 1 місяць від 21.10.2022, та здійснив готівковий розрахунок з ОСОБА_8 надавши останньому грошові кошти в сумі 600 доларів США.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою групою осіб, надав вказівку ОСОБА_6 та ОСОБА_5 підготувати приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , для вчинення злочину, що включало обладнання приміщення під візуально схожий пункт обміну іноземної валюти, яке мало включати прихований запасний вихід з приміщення.

Також, з метою створення перешкод протиправним діям групи осіб, двері, які ведуть у приміщення були обладнані електромагнітним замком, які після закриття дверей блокують вихід потерпілого з приміщення.

У подальшому 07.11.2022, ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , та іншими невстановленими на цей час особами, з метою реалізації злочинного плану, прибув до орендованого приміщення, що знаходиться у АДРЕСА_2 . Перебуваючи в приміщенні імітаційного пункту обміну валют, ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою групою осіб, очікував на потерпілу ОСОБА_10 , яка в мережі інтернет на сайті «Finance.ua», знайшла оголошення про купівлю доларів США за курсом 40 грн. 50 коп. за 1 долар США, та рекламний номер телефону НОМЕР_1 на який вона в подальшому зателефонувала та домовилась про обмін грошових коштів в сумі 50 000 доларів США. Невстановлена досудовим розслідуванням особа повідомила їй адресу обмінного пункту, а саме: АДРЕСА_2 , куди остання приїхала того ж дня о 13 год. 37 хв. В цей час їй перетелефонувала невстановлена досудовим розслідуванням особа та представившись касиром, запропонувала зайти до обмінного пункту валюти, який розташований на першому поверсі будинку, за адресою: АДРЕСА_2 . У середині приміщення за метало-пластиковою перегородкою знаходився ОСОБА_6 , якому ОСОБА_10 передала грошові кошти в сумі 50 000 доларів США з метою обміну на гривні.

В свою чергу ОСОБА_6 , діючи умисно, за попередньою змовою з ОСОБА_7 та іншими не встановленими на цей час особами, користуючись лічильником банкнот здійснив перерахунок купюр. Переконавшись у справжності та сумі грошових коштів заявленій потерпілою, останній забрав вказані грошові кошти, а саме 50 000 доларів США та за допомогою спеціального пульту зачинив вхідні двері до приміщення пункту обміну валют, всередині якого знаходилась ОСОБА_10 . Після чого ОСОБА_6 утримуючи при собі грошові кошти в сумі 50 000 доларів США, повернувся до шафи, яка знаходилась на території касової зони за металево-пластиковою перегородкою праворуч, зайшов до шафи, опинившись в іншій кімнаті квартири покинув приміщення через запасний вихід, опинившись на вулиці у внутрішньому дворику будинку АДРЕСА_3 . Покинувши місце вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_6 діючи відповідно до розробленого злочинного плану передав грошові кошти ОСОБА_7 .

Своїми умисними діями ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та іншими не цей час невстановленими особами завдав потерпілій ОСОБА_10 матеріальної шкоди на загальну суму 50 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу Національного банку України станом на 07.11.2022 складало 1 828 000 (один мільйон вісімсот двадцять вісім тисяч) гривень 00 копійок, що є особливо великим розміром.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

07.06.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Санкція за інкриміноване кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна або без такої.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухому майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, за підозрюваним ОСОБА_5 зареєстроване нерухоме майно, а саме: 1/3 частки квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , на яке слідчий просить накласти арешт.

Таким чином, слідчий в своєму клопотанні просить, з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, накласти арешт на вищезазначене майно підозрюваного ОСОБА_5 .

Також слідчий в своєму клопотанні відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України просив розглянути його без участі власника нерухомого майна та зацікавлених осіб для попередження можливості відчуження вказаного майна.

В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, однак подав до суду заяву, в якій просив здійснити розгляд клопотання без його участі та задовольнити клопотання про арешт майна з підстав у ньому наведених.

Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт не було тимчасово вилучене, то розгляд клопотання відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України можливо здійснити без повідомлення власника майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Так, у провадженні СУ ГУ НП у м. Києві перебувають матеріли кримінального провадження №0001519 від 07.11.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

Звернення слідчого з клопотанням про арешт на вказане нерухоме майно зумовлено необхідністю забезпечення подальшої можливої конфіскації майна як виду покарання.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Як убачається з витягу з кримінального провадження № 0001519 від 07.11.2022, до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості, зокрема, за ч. 4 ст. 190 КК України.

Слідчий в клопотанні порушує питання про накладення арешту на майно, що належить на праві спільної часткової власності підозрюваному ОСОБА_5 .

З матеріалів клопотання вбачається, що 07.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК Україниу вказаному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим у відповідності до ч. 1 ст. 42 КПК України останній набув статусу підозрюваного у скоєнні згаданого кримінального правопорушення.

Санкція вищезазначеної статті Кримінального кодексу України, за якою підозрюється ОСОБА_5 , передбачає додаткове покарання у виді конфіскації майна.

А тому, у разі доведення винуватості ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, майно, яке належить на праві спільної часткової власності підозрюваному підлягатиме конфіскації у дохід держави.

Крім того, існують реальні ризики передачі та відчуження вказаного майна, передбачені абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

З огляду на наведене та з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0001519, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке належить йому на праві спільної часткової власності, а саме, на:

- 1/3 частки квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною відчуження та розпорядження, без заборони використання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1