Провадження № 1-кс/127/5333/23
У Х В А Л А

Іменем України

10 травня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

прокурора: ОСОБА_3

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого дізнавача сектору лізнання Відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваної для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Вільнянськ, Запорізької області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач сектору лізнання Відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 10 травня 2023 року звернувся до суду з клопотанням, погодженим із прокурором ОСОБА_3 , про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваної для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Вказане клопотання мотивовано тим, що сектором дізнання відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 07.01.2023, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до ВП №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області із заявою звернулася ОСОБА_6 , яка просить прийняти міри до сусідки на ім?я Ірина, яка близько 13:20 год. 06.01.2023 нанесла тілесні ушкодження її сину, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_3 .

В подальшому, в ході проведення дізнання було встановлено, що 06 січня 2023 року, приблизно о 13 годині 15 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , спровокувала словесний конфлікт із ОСОБА_6 , в який втрутився малолітній син ОСОБА_6 - ОСОБА_7 . В цей час у ОСОБА_5 виник протиправний умисел, спрямований на нанесення тілесних ушкоджень малолітньому ОСОБА_7 .

Реалізовуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_5 перебуваючи навпроти ОСОБА_7 та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, діючи умисно, нанесла малолітньому один удар палицею по лівій руці, якою він прикрив свою голову під час удару.

В результаті протиправних дій ОСОБА_5 малолітньому потерпілому ОСОБА_7 згідно висновку судово-медичної експертизи № 16 від 09.01.2023 спричинено тілесні ушкодження у вигляді: синця на задній поверхні лівого передпліччя, які ступенем тяжкості відноситься до легких тілесних ушкоджень.

28 квітня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України - умисне легке тілесне ушкодження.

За результатами проведеного досудового розслідування сторона обвинувачення вважає, що зібрані докази є достатніми для завершення досудового розслідування та складання обвинувального акту, яким прокурор висуває обвинувачення в порядку ст. 110 КПК України.

Однак, на виклики дізнавача та прокурора остання не з?являється, на телефонні дзвінки не відповідає.

Після чого з метою встановлення місцезнаходження підозрюваної ОСОБА_5 було допитано в якості свідків ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючу по АДРЕСА_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживаючу по АДРЕСА_4 , які повідомили, що ОСОБА_5 , дійсно перебуває за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Враховуючи те, що на даний час ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності, але місцезнаходження її відоме, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, обґрунтовано підозрюється y вчиненні кримінального правопорушення, з метою встановлення місцезнаходження та недопущення переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду.

Відповідно до частини третьої статті 189 КПК України розгляд клопотання здійснюється в закритому судовому засіданні за участю прокурора.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримала з підстав зазначених у ньому.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене судовий розгляд здійснювався за фіксації процесу технічними засобами.

Суд, вислухавши думку прокурора, дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 188 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з частиною другою статті 188 КПК України це клопотання може бути подане:

1) одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни іншого запобіжного заходу на тримання під вартою;

2) після подання клопотання про застосування запобіжного заходу і до прибуття підозрюваного, обвинуваченого до суду на підставі судового виклику;

3) після неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю.

Відповідно до частини другої та четвертої статті 189 КПК України клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою приводу розглядається слідчим суддею, судом негайно після одержання цього клопотання. Слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені в клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що:

1) підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду;

2) одержавши відомості про звернення слідчого, прокурора до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу, підозрюваний, обвинувачений до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу вчинить дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 КПК України.

Згідно зі статтею 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

З матеріалів справи вбачається, що 07.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 07.01.2023 слідує, що: «06.01.2023 до ВП №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області із заявою звернулась ОСОБА_6 , яка просить прийняти міри до сусідки на ім`я ОСОБА_10 , яка близько 13:20 год. 06.01.2023 нанесла тілесні ушкодження її сину, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_3 .»

28 квітня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, тобто умисне легке тілесне ушкодження.

Обґрунтовуючи клопотання дізнавачем зазначається, що за результатами проведеного досудового розслідування сторона обвинувачення вважає, що зібрані докази є достатніми для завершення досудового розслідування та складання обвинувального акту, яким прокурор висуває обвинувачення в порядку ст. 110 КПК України.

Однак, на виклики дізнавача та прокурора остання не з?являється, на телефонні дзвінки не відповідає.

Після чого, з метою встановлення місцезнаходження підозрюваної ОСОБА_5 було допитано в якості свідків ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючу по АДРЕСА_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживаючу по АДРЕСА_4 , які повідомили, що ОСОБА_5 , дійсно перебуває за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Вирішуючи питання щодо обгрунтованості клопотання слідчим суддею врахується, що 28 квітня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 125 КК України.

Відповідно до частини першої статті 125 КК України умисне легке тілесне ушкодження карається штрафом до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадськими роботами на строк до двохсот годин, або виправними роботами на строк до одного року.

Отже, вказане кримінальне правопорушення відносить до категорії проступків, оскільки санкцією частини першої статті 125 КК України передбачено можливість застосування до винної особи покарання у вигляді штрафу в розмірі до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадських робіт на строк до двохсот годин, або виправних робіт на строк до одного року.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При цьому, частиною другою статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:

1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує;

2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;

5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Зі змісту даної норми слідує, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до особи, яка вчинила злочин, а не проступок.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 :

- раніше не судима;

- санкція частини першої статті 125 КК України, яка інкримінується ОСОБА_5 , передбачає покарання у вигляді штрафу в розмірі до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. а відтак вказане кримінальне правопорушення являється проступком.

Отже, судом встановлено, що жоден з пунктів частини другої статті 183 КПК України, за наявності яких до підозрюваної ОСОБА_5 може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в даному випадку немає місця, а відтак дізнавачем підготовлено, а прокурором погоджено клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваної для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке не ґрунтується на вимогах закону.

Відповідно до частини четвертої статті 189 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного.

Окрім того, як зазначено вище, відповідно до частини другої статті 188 КПК України клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу може бути подане:

1) одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни іншого запобіжного заходу на тримання під вартою;

2) після подання клопотання про застосування запобіжного заходу і до прибуття підозрюваного, обвинуваченого до суду на підставі судового виклику;

3) після неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю.

Однак, матеріали клопотання дізнавача не містять відомостей про те, що вказане клопотання подане на підставі будь-якого із вище перелічених пунктів частини другої статті 188 КПК України.

З огляду на вищевикладене прокурором у судовому засіданні не доведено, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання про наявність підстав для надання дозволу на затримання з метою приводу ОСОБА_5 для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі наведеного, керуючись ст. 107, 177, 178, 187-190, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання старшого дізнавача сектору лізнання Відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваної для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя