УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/2491/23

31 липня 2023 року

Костопільський районний суд Рівненської області у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

Старшого слідчого СВ ВП №2 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області майора поліції ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

особи, щодо якої розглядається клопотання ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні, у залі суду в м.Костопіль клопотання Старшого слідчого СВ ВП №2 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області майора поліції ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , в межах кримінального провадження №0000351 від 30.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ ВП №2 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області майор поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із вказаним вище клопотанням.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ОСОБА_5 , підозрюється в тому, що будучи сапером саперної роти групи інженерного забезпечення ВЧА1376, у порушення вимог ст.ст.11, 16 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст.3, 4, 6 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, 29.07.2023 близько 18 год. 30 хв, перебуваючи у наметі № 1 групи інженерного забезпечення ВЧ НОМЕР_1 , що тимчасово дислокується на НОМЕР_2 Рівненському загальновійськовому полігоні, що поблизу населеного пункту АДРЕСА_1 , діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання негативних наслідків у вигляді тілесних ушкоджень, на ґрунті тривалих особистих неприязних відносин завдав не менше чотирьох ударів ножем в різні ділянки тіла військовослужбовцю ОСОБА_7 , внаслідок чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення черевної порожнини, колото-різаної рани грудної клітини, лівої гомілки, лівого плеча.

За вказаним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.07.2023 внесено відомості за №0000351 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України та проводиться досудове розслідування.

30.07.2023 о 00 год. 50 хв., за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

Також 30.07.2023, о 17 год. 08 год., слідчим за погодженням з прокурором, повідомлено ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

У своєму клопотанні слідчий звертає увагу суду на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, зокрема, на те, що підозрюваний спробує: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих та свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали подане клопотання та вважають за необхідне застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою з підстав, наведених у клопотанні та без визначення можливості внесення застави.

Захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 , в судовому засіданні заперечив щодо клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як не погоджується з оголошеною підозрою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, оскільки у ОСОБА_5 не було умислу на заподіяння тілесних ушкоджень. А також зазначив, що стороною обвинувачення не обгрунтовано та не доведено наявність ризиків, визначених ст.177 КПК України. Вважає, що у даному випадку можливо застосувати більш м`який запобіжний захід цілодобовий домашній арешт або особисте зобов`язання з покладення на ОСОБА_5 відповідних обов`язків.

Присутній в судовому засіданні ОСОБА_5 заперечував щодо поданого клопотання та обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив застосувати більш м`якший запобіжний захід. Також пояснив, що хоча потерпілий є висококваліфікованим військовим, однак людиною є конфліктною і зверхньою по відношенню до інших. Він намагався уникнути конфлікту з потерпілим, однак останній неодноразово продовжував свої намагання вчинити бійку, словесно принижував, чим спровокував дану ситуацію. Свої дії розцінює як намагання захиститися.

Дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку слідчого, прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання, виходячи з наступного.

У судовому засіданні встановлено, що СВ ВП №2 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000351 від 30.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

30.07.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Відповідно до вимог ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор, слідчий доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3,4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання слідчий суддя оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N 42310/04) термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, зокрема: протоколом огляду місця події від 29.07.2023, в ході якого зафіксовано обстановку вчиненого кримінального правопорушення, вилучено ніж «АК-47 СССР» зі слідами речовини бурого кольору, схожими на кров, вилучено теніску ОСОБА_5 зі слідами речовини бурого кольору, схожими на кров, військові штани і бойову сорочку потерпілого ОСОБА_7 зі слідами речовини бурого кольору, схожими на кров та слідами колото-різаних пошкоджень тканини; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 30.07.2023, який показала, що є хірургом КП «РОКЛ» РОР і підтверджує наявність у потерпілого ОСОБА_7 вказаних тілесних ушкоджень, зокрема і проникаючого ножового поранення черевної порожнини; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 30.07.2023, який показав, що став очевидцем завдання ударів ножем ОСОБА_5 по тілу ОСОБА_10 у наметі № 1; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 30.07.2023, який показав, що став очевидцем завдання ударів ножем ОСОБА_5 по тілу ОСОБА_10 у наметі № 1; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 30.07.2023, яка показала, що стала очевидцем завдання ударів ножем ОСОБА_5 по тілу ОСОБА_10 у наметі № 1; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 30.07.2023, який показав, що став очевидцем завдання ударів ножем ОСОБА_5 по тілу ОСОБА_10 у наметі № 1; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 30.07.2022 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Оцінюючи наявність ризиків, обумовлених статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих та свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обґрунтуванням того, що ОСОБА_5 може переховуватись від суду являється те, що кримінальне правопорушення, вчинене обвинуваченим, відноситься до категорії тяжких злочинів, оскільки санкція за ч.1 ст.121 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 12.03.2013 у справі «Волосюк проти України» тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Обґрунтування ризику щодо незаконного впливу підозрюваним на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні являється те, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, шляхом вмовлянь, погроз чи іншим чином може впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, адже кримінальне правопорушення, вчинене із застосуванням насильства, небезпечного для життя.

Вказані обставини підтверджуються наявними матеріалами кримінального провадження, долученими до клопотання слідчого.

Виходячи із вищезазначених доведених у ході розгляду клопотання обставин, суд, на підставі наданих матеріалів кримінального провадження переконується, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою ОСОБА_5 , буде недостатнім для запобігання ризикам, які наведені слідчим.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість інкримінованого злочину, міцність соціальних зв`язків підозрюваного та характеризуючі його особу дані, те що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, зважає на те, що під час досудового слідства встановлено, а в судовому засіданні підтверджено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і приходить до переконання, що клопотання слід задовольнити.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відтак слідчий суддя звертає увагу, що дане положення є правом, а не обов`язком суду, і з врахуванням пояснень сторін, матеріалів клопотання, встановлених обставин справи, а також того, що підозрюваний після вчинення злочину з місця події не втікав, визнав обставини нанесення потерпілому тілесних ушкоджень, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, а тому вважає за можливе визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом (ч.3 ст. 183 КПК України).

Розмір застави, у відповідності до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, враховуючи позицію Європейського Суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання сховатися, те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України), зважаючи на обставини кримінального правопорушення, мотив кримінального правопорушення, тяжкість злочину, який інкримінується підозрюваному, розмір завданих злочином збитків, характеристику підозрюваного та його майновий стан, з огляду на вимоги щодо того, що застава повинна достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірною для нього, то слідчий суддя, вважає за необхідне визначити розмір застави в межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень.

На переконання слідчого судді з отриманих пояснень та доказів внесення застави саме в такому розмірі зможе в повній мірі гарантувати належне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків під час досудового розслідування.

За змістом ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Таким чином строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту затримання підозрюваного, а саме з 30 липня 2023 року.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 206,208, 369-372 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Коломия, Івано-Франківської області, жителя АДРЕСА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , сапера саперної роти групи інженерного забезпечення ВЧ НОМЕР_1 , одруженого, неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше не судимого, з утриманням у ДУ "Рівненський слідчий ізолятор", строком 60 (шістдесят) .

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання підозрюваного, тобто з 00 год. 50 хв. 30 липня 2023 року - до 27 вересня 2023 року.

Розмір застави визначити в межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134 200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду, за кожною вимогою;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

3) утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками, в даному кримінальному провадженні;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну;

Заставу в розмірі 134 200 гривень внести на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України у Рівненській області. Докази внесення застави надати суду.

Строк дії ухвали визначити до 27 вересня 2023 року включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1