Справа № 357/7029/23
У Х В А Л А

14 червня 2023 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження № 0000881 від 21.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України, про арешт майна,-

У С Т А Н О В И В:

13.06.2023 року до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 погоджене першим заступником керівника Білоцерківської окружної прокуратури київської області ОСОБА_4 по матеріалам кримінального провадження № 0000881 від 21.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України, про арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що 21 лютого 2023 року до Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області надійшла письмова заява ОСОБА_5 , про те, що невстановлена група осіб, діючих за попередньою змовою, перебуваючи у місті Біла Церква, Київської області, на початку 2019 року, підробила з метою використання офіційний документ, що складений у визначеній законом формі та містить передбачені законом реквізити, від імені ОСОБА_5 . Допитаний потерпілий ОСОБА_5 показав, що орієнтовно з 2005 року він знайомий з ОСОБА_6 . У період з 2009 по 2011 рік потерпілий, будучи підприємцем, який займається господарською діяльністю перебував у господарських відносинах з ОСОБА_6 , а саме закуповував у нього біологічні добавки для годівлі свиней, оскільки у той період часу ОСОБА_7 займався торгівлею цих біологічних добавок. Орієнтовно у кінці 2011 року, у зв`язку з певним непорозумінням, яке виникло між ними, потерпілий вирішив припинити закуповувати у ОСОБА_6 товар. При цьому, на момент розірвання господарських відносин жодних заборгованостей вони перед один-одним не мали. З того моменту як ділових, так і товариських відносин потерпілий з ОСОБА_6 не підтримував. Разом з тим, будь-яких грошових коштів ОСОБА_5 від ОСОБА_6 не отримував і ніяких договорів з приводу позики не підписував. Разом з тим потерпілий не підписував ніяких розписок щодо отримання коштів від останнього.У 2019 році з незрозумілих для потерпілого причин, йому на пошту надійшла позовна заява від ОСОБА_6 до нього, як відповідача, з метою стягнення заборгованості, що викликало подив у потерпілого, оскільки жодного боргу перед ОСОБА_7 він не мав. Через деякий час, ознайомившись з матеріалами справи у Білоцерківському міськрайонному суді, потерпілий виявив у матеріалах судової справи Договір позики від 29.10.2016 року та розписку від 29.10.2016 про отримання грошових коштів у сумі 80 000 тисяч доларі США. Цей договір за своїм змістом був укладений між потерпілим та ОСОБА_6 , а розписка ніби як написана ОСОБА_5 на ім`я ОСОБА_6 . Відповідно до наданих показань, вказані документи потерпілий побачив вперше у житті, жодного відношення до них не мав, а підпис, виконаний від його імені у цих документах, схожий на його підпис, але точно не виконаний ним. В подальшому, як потерпілий для себе зрозумів, у період його лікування ОСОБА_6 підробив вищевказаний Договір позики та Розписку, які у подальшому використав з метою накладення арешту, в рамках цивільного судочинства, на фермерське господарство та фактично призупинив його роботу. Підставою вважати, що ОСОБА_6 з іншими особами бажає забрати господарство потерпілого свідчить той факт, що у нього у власності є 3-х кімнатна квартира та транспортний засіб, вартість цього майна повністю дозволить компенсувати вигадану суму боргу, і це майно легше реалізувати та отримати грошові кошти, однак ОСОБА_6 не цікавить отримання коштів з продажу майна, його цікавить саме господарство потерпілого, у зв`язку з чим ОСОБА_6 до суду подано заяву про забезпечення позову (подальший номер справи - 357/9972/19), в рамках якої накладено арешт на господарство потерпілого, сума якого не співрозмірна з сумою надуманого позову.В подальшому потерпілим прийнято рішення про подачу позову про визнання договору процентної грошової позики недійсним. В межах розгляду вказаної цивільної справи на підставі ухвали суду проведено почеркознавчу експертизу. За результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи встановлено, що підписи від імені ОСОБА_5 у договорі позики та розписці від 29 жовтня 2016 року виконано не ОСОБА_5 , а іншою особою. Вказаний висновок експерта № КСЕ-19/111-20/48 733 приєднано до матеріалів справи № 357/5934/20. Рішенням від 25.05.2021 року судом було досліджено та визнано, як належний доказ вищевказаний висновок експерта. Позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про визнання договору процентної грошової позики недійсним було задоволено та визнано недійсним договір процентної грошової позики від 29.10.2016 року, укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 . У подальшому потерпілий намагався долучити висновок експерта № КСЕ-19/111-20/48 733 до матеріалів Справи № 357/9972/19 проте його клопотання не було задоволено, а судом було винесено рішення на користь ОСОБА_6 . Разом з тим, 09 червня 2023 року до СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області надійшло клопотання потерпілого ОСОБА_5 про накладення арешту належних йому об`єктів нерухомості, а саме: нежитлової будівлі літ. «А» - 490,4 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлових будівель літ. «А» - 1390,3 кв.м.; «Б» - 1402,5 кв.м.; «В» - 1466,9 кв.м., що за адресою: АДРЕСА_2 . 09 червня 2023 року вищевказані об`єкти нерухомості визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

В судове засідання слідчий СВ ОСОБА_3 не прибув, направив до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

ОСОБА_5 по розгляд справи повідомлені належним чином, направив до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання слідчого підтримує в повному обсязі та просить накласти арешт на належне йому майно.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Клопотання про арешт майна, відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Так, слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000881 від 21.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 335085983 від 08.06.2023 року, нежитлова будівля літер «А»-490, 4 кв.м. об`єкт житлової нерухомості, за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 .

Відповідно до п.7 ч.2. ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, приходжу до висновку, що наявні передбачені нормами КПК правові підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на майно, яке зазначено в клопотанні, і яке згідно постанови слідчого від 09.06.2023 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, майно (нежитлова будівля), на яку слідчий клопоче накласти арешт, є об`єктом кримінального правопорушення, має відношення до кримінального провадження, оскільки визнане речовим доказом, а тому з метою усунення будь-яких ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, на нього слід накласти арешт.

За таких обставин та враховуючи вищенаведене, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого про арешт вказаного вище майна є обґрунтованим і таким, що підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 131- 132, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження № 0000881 від 21.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, з метою збереження речових доказів, на належні потерпілому ОСОБА_5 об`єкти нерухомості, а саме: нежитлову будівлю літ. «А» - 490,4 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; нежитлові будівлі літ. «А» - 1390,3 кв.м.; «Б» - 1402,5 кв.м.; «В» - 1466,9 кв.м., що за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя:ОСОБА_8