У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001478, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого суді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні № 0001478, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання мотивує тим, що 16.07.2023 о 23:44 год. водій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканець АДРЕСА_1 , рухався на автомобілі "Chevrolet Nubira" днз НОМЕР_1 в м. Ужгород, по вул. Легоцького, під час заїзду на перехрестя з круговим рухом (Легоцького-М. Заньковецької), не надав перевагу в русі водію електросамокату "Vevi", який рухався в той час по головній дорозі - по кругу, в результаті чого відбулось зіткнення, від якого водій електросамокату - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 втратив рівновагу, впав на проїзну частину та отримав тілесні ушкодження у вигляді ВЧМТ, перелом скроменевої кістки справа, зттгк, забої, садна.

У клопотанні вказано на те, що 17 липня 2023 року відомості про вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001478 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Прокурор зазначає, що 17 травня 2023 року в ході проведення ОМП за адресою м. Ужгород, на перехресті вул. Легоцького та М. Заньковецької, було виявлено та вилучено: 1) автомобіль «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 , 2) свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 ; 3) електросамокат з надписом «Vevi» з маркуванням НОМЕР_2 . Автомобіль «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 поміщено на спец майданчик ГУНП в Закарпатській області за адресою м. Мукачево, вул. Об`їзна б/н. Електросамокат з надписом «Vevi» з маркуванням НОМЕР_2 передано до камери схову Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області та зберігається за адресою м. Ужгород, вул. Гагаріна 10а.

При обґрунтуванні клопотання прокурор посилається на положення: абз. 1 ч. 5 ст. 17, ч. 1 ст. 16, ч. 1 ст. 94, ч.ч. 3,4 ст. 132, ч. 1 ст. 170, ч. 2 ст. 170, п. 1 ч. 2, ч.3 ст. 170, ч.5 ст. 171, ст. 64-2, ст. 98 КПК України.

При цьому прокурор вказує на те, що 17 липня 2023 року постановою старшого слідчого СВ Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_6 , який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, 1) автомобіль «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 ; 2) свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 ; 3) електросамокат з надписом «Vevi» з маркуванням НОМЕР_2 визнано речовими доказами.

Як вказано у клопотанні, зважаючи на те, що вказаний транспортний засіб вважається знаряддям вчинення кримінально протиправних дій, його перебування на зберіганні у третіх осіб, створює високі ризики до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі вказаного майна, що, своє чергою, унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.

При цьому як вказує прокурор, слід врахувати, що перебування вказаного автомобіля на зберіганні у власника або особи, яка користується даним автомобілем у зв`язку з їхньою заінтересованістю, що може виразитися у пошкодженні, перетворенні, псуванні, приховуванні згаданого вище майна, може вплинути повноту та достовірність проведеної експертизи, оскільки на даний час виникла необхідність у призначенні ряду судових експертиз (експертизи технічного стану, транспортно-трасологічну експертизу, авто технічну з метою встановлення причин, що слугували настанню ДТП).

Прокурор зазначає, що зважаючи на те, що автомобіль 1) автомобіль «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 ; 2) свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 ; 3) електросамокат з надписом «Vevi» з маркуванням НОМЕР_2 визнані речовими доказами, останні можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Окрім цього, у клопотанні вказано на те, що в ході досудового розслідування встановлено, що згідно реєстраційного документу транспортний засіб автомобіль «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 належить ОСОБА_4 , який зареєстрований в АДРЕСА_2 та на момент вчинення ДТП перебував у його користуванні.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що електросамокат з надписом «Vevi» з маркуванням W10062 згідно публічного договору, що міститься на сайті «www.vevi.com.ua» належить ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ ВЕВІ, ( ТОВ ВЕВІ) Код 44884723. Адреса: 89421, Закарпатська обл., Ужгородський р-н. с. Сторожниця, вул. Перемоги, буд 111-А в AT КБ ПРИВАТБАНК МФО 305299/ Директор: ОСОБА_7 .

Прокурор вказує також на необхідність врахувати, що вказані транспортні засоби являються засобом вчинення кримінального правопорушення ( злочину), оскільки завдяки них було спричинено тілесні ушкодження, внаслідок порушення правил дорожнього руху.

Прокурор зауважує, що під час досудового розслідування жодному учаснику ДТП, не оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення чи визнано потерпілим, а тому на таке майно поширюється ст. 64-2 КПК України, як «майно третьої особи щодо якої вирішується питання про арешт майна»

Як вказано прокурором у клопотанні, з огляду на те, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, а також те, що у разі задоволення вказаного клопотання може бути виконане завдання арешту, передбаченого ч. 1 ст. 170 КПК України, тобто запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення збереження речових доказів, задля захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, керуючись ст. ст. 2, 9, 16, 36, 64-2, 131, 132,167, 170,171 КПК України, а тому просить слідчого суддю: накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: 1) автомобіль «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 ; 2) свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Chtvrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 ; 3) електросамокат з надписом «Vevi» з маркуванням НОМЕР_2 , які були вилучені в ході огляду місця події 17.07.2023 за адресою м. Ужгород, на перехресті вул. Легоцького та м. Заньковецької.

Прокурор в судове засідання не з`явився про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить задовільнити, При цьому просить вважати вірним написання автомобіля «Chevrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 .

Власники майна, в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином.

Так, слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що неприбуття у судове засідання вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотанні слідчий суддя приходить до наступного висновку:

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб .

Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна .

Слідчим суддею, встановлено, що: слідчими Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, здійснюється досудове розслідування, у кримінальному провадженні № 0001478, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Згідно протоколу огляду дорожньо-транспортної пригоди від 17.07.2023 року, 17.07.2023 у ході огляду було виявлено та вилучено: 1) автомобіль «Chevrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 ; 3) електросамокат з надписом «Vevi» з маркуванням НОМЕР_2 визнано речовими доказами; 2) реєстраційний документ ТЗ«Chevrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 .

Згідно постанови слідчого від 17.07.2023 вказані вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та визначено їх місце зберігання.

Відповідно до абз.1 ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно протоколу огляду місця події, вказані речі було виявлено та вилучено 17.07.2023 клопотання надійшло до суду 21.07.2023, разом із тим, згідно поштового конверту, для відправлення лист прийнято на пошту 18.07.2023.

Таким чином при зверненні до слідчого судді із вказаним клопотанням, слідчим дотримано строків передбачених КПК України.

Слідчий суддя вважає, доведеним, що виявлені та вилучені речі, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, а також, що накладення арешту на вилучене майно необхідне і з метою можливості проведення органом досудового розслідування необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні та судових експертиз.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Слідчим в клопотанні наведено достатньо підстав для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

За таких обставин слідчий суддя, вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та повернення вилученого майна.

Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення відповідних судових експертиз та встановленню істини у справі, що очевидно переважає над відсутністю в даний час повідомленої підозри винуватій у вчиненні злочинів особі, а також неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Разом із тим, відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя враховує можливість використання вилученого майна, як доказів у даному кримінальному провадженні, оскільки за їх допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення

При цьому слідчий суддя враховує, що на даний час виникла необхідність у призначенні ряду судових експертиз (експертизи технічного стану, транспортно-трасологічну експертизу, авто технічну з метою встановлення причин, що слугували настанню ДТП), про що прокурором зазначено у клопотанні.

З огляду на вказане слідчий суддя вважає,що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням наведеного вище слідчий суддя вважає що клопотання прокурора слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001478, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: 1) автомобіль «Chevrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 , 2) свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Chevrolet Nubira» д.н.з. НОМЕР_1 ; 3) електросамокат з надписом «Vevi» з маркуванням НОМЕР_2 , які були вилучені в ході огляду місця події 17.07.2023 за адресою м. Ужгород, на перехресті вул. Легоцького та вул. М. Заньковецької.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1