ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1194/23 Справа № 208/3444/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув в закритому судовому засіданні апеляційні скарги захисника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 квітня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000560, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо:

ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Верхівцево Верхньодніпровського району, громадянина України, маючого середньо-професійну освіту, непрацюючого, неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, фактично проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразового судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_6

в режимі відеоконференції

захисника ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_8

В С Т А Н О В И Л А:

За ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 квітня 2023 року задоволено клопотання слідчого та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 21 червня 2023 року включно з визначенням розміру застави у виді вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює грошовій сумі розміром 214 720 гривень.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також наявність ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення іншого кримінального правопорушення та ризику незаконного впливу на свідків.

Також слідчий суддя вказав, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.

В апеляції:

- захисник просить ухвалу слідчого судді скасувати та обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування вказує, що слідчим суддею не з`ясовано та не наведено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Також захисник вказує, що ризик переховування підозрюваного поряд із наявністю місця реєстрації та проживання хоча і існує, однак є малоймовірним. При цьому сама по собі тяжкість кримінального правопорушення не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою.

Заслухавши підозрюваного та його захисника, які просили задовольнити апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали та обговоривши доводи скарг, колегія суддів виходить з наступного.

За приписами ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

За вимогами ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчим суддею дотримані.

Згідно матеріалів справи слідує, що 24 квітня 2023 року до ЄРДР за № 0000560 внесені відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

25 квітня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме в незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту особливо небезпечного наркотичного засобу.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Слідчий суддя в повній мірі з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24 квітня 2023 року; протоколом огляду предмету від 24 квітня 2023 року; висновком експерта № СЕ-19/104-23/14885-НЗПРАП від 25 квітня 2023 року; протоколом огляду місця події від 24 квітня 2023 року; які вказують на причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Розглядаючи питання наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення, пов`язаних з реалізацією наркотичних засобів та психотропних речовин, який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна, ОСОБА_6 не має постійного місця роботи та заробітку, не має достатнього законного джерела доходу, який здатен забезпечити рівень життя останнього, не має міцних сталих соціальних зв`язків, раніше був неодноразово судимий за ст. 185, 186 КК України, а тому існують ризики переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, а також ризик незаконного впливу на свідків.

Отже, обрання слідчим суддею запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави є таким, що в повній мірі відповідає наведеним вище нормам закону, правовим позиціям Європейського Суду з прав людини та обставинам цього кримінального провадження і на даному етапі досудового розслідування зможе запобігти визначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Таким чином, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді не встановлено, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 194, 199 КПК України, є законною, обґрунтованою, вмотивованою та такою, що не підлягає скасуванню, а тому, апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 квітня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000560, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4