Справа № 368/975/23
УХВАЛА

Іменем України

"21" липня 2023 р. Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , сторони кримінального провадження - слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001658 від 13.07.2023 р. з попередньою правовою кваліфікацією за ст.. 185 ч. 4 КК України про арешт тимчасово вилученого майна, -

ВСТАНОВИВ :

21 липня 2023 року слідча СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0001658 від 13.07.2023 р. з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 185 КК України.

Дане клопотання обґрунтовано тим, що 12.07.2023 року до ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення про те, що в період часу з 11.07.2023 на 12.07.2023, невстановлена особа, в період воєнного часу, шляхом вільного доступу, проникла у двір домоволодіння АДРЕСА_1 , звідки таємно від оточуючих, вчинила крадіжку гумового шлангу, зеленого кольору, довжиною 25 метрів, діаметром 12,5мм, придбаний у 2021 році за 500 гривень, чим спричинила матеріальної шкоди ОСОБА_4 .

Вказане повідомлення зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал НП України» (журнал єдиного обліку) Обухівського РУП ГУНП в Київській області від № 3646 від 12.07.2023.

13.07.2023 вказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001658 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

13.07.2023 року в порядку ст. 40 КПК України надано доручення оперативним працівникам про проведення слідчих (розшукових) дій.

Під час розслідування даного кримінального провадження було допитано в якості потерпілого ОСОБА_4 , який повідомив, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 . у 2021 році він придбав гумовий шланг, зеленого кольору, приблизною довжиною 25 метрів, для душевої кабіни.

Так, 11.07.2023 року за місцем його проживання перебував його наглядно знайомий ОСОБА_5 , який того ж вечора залишився переночувати у його будинку, а 12.07.2023 року, ОСОБА_5 пішов додому, а ОСОБА_4 зачинив свій будинок та проїхав до м. Ржищева. Повернувши того ж дня близько 14 години до місця проживання, ОСОБА_4 виявив відсутність гумового шлангу, зеленого кольору,

В ході виконання доручення, було встановлено та допитано в якості свідка ОСОБА_7 , який повідомив, що спільно проживає з громадянкою ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_2 , так 12.07.2023 року до них о 10 годині прийшов знайомий ОСОБА_5 , який тримав у руках поліетиленовий пакет, в середині якого знаходився гумовий шланг, зеленого кольору. Рогозовець о. повідомив що в нього є гумовий шланг у пакунку, який він з дозволу власника ОСОБА_4 взяв собі з метою подальшого продажу. А так запропонував йому продати дану річ, на що ОСОБА_9 погодився і взяв гумовий шланг, переклав до свого поліетиленового пакунку і спільно з ОСОБА_8 у м. Ржищеві продав за 100 гривень знайомому ОСОБА_10 .

Допитаний в якості свідка ОСОБА_10 , повідомив, що до нього 12.07.2023 року о 15 годині 10 хвилині запропонував ОСОБА_9 , який запропонував придбати у нього гумовий шланг, при цьому останній запевнив, що дана річ належить йому. Того ж дня, близько 17 години до нього прийшов ОСОБА_9 який приніс гумовий шланг, зеленого кольору, який ОСОБА_10 придбав за 100 гривень.

19.07.2023 року до нього звернулися працівники поліції, які повідомили, що він придбав викрадену річ, а саме: гумовий шланг, зеленого кольору, який було в ніч з 11.07.2023 на 12.07.2023 року викрадено. Того ж дня, тобто 19.07.2023 року ОСОБА_14 звернувся із заявою про добровільну видачу гумового шлангу, зеленого кольору, який придбав у ОСОБА_9

19.07.2023 року в ході огляду поблизу буд. АДРЕСА_3 , гр. ОСОБА_10 добровільно видав працівникам поліції гумовий шланг, зеленого кольору, довжиною 25 м., діаметром 12,5 мм., який оглянуто, вилучено і поміщено до поліетиленового мішка та опечатано біркою.

19.07.2023 року вказаний гумовий шланг визнано в якості речового доказу та повернуто на відповідальне зберігання власникові.

Власником садового шлангу довжиною 25 м., діаметром 12,5 мм., є ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканець АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Ч. 2 ст. 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 от. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні злочину.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно:були предметом злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави.

Вилучений в ході огляду гумовий шланг, зеленого кольору, є безпосереднім предметом злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Таким чином, досягнення мети арешту майна, передбаченого ч.2 ст. 170 КПК України, а саме: забезпечення збереження речових доказів, можливо лише за умови їх належного зберігання в органі досудового розслідування без можливості доступу до нього та використання сторонніми особами.

Виходячи з того, що на даний час у слідства є достатні підстави вважати, що вилучена в ході проведеного огляду місця події Гумовий шланг, зеленого кольору є безпосереднім предметом злочину що розслідується, а також з метою забезпечення проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, забезпечення збереження речових доказів, а також з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення чи відчуження вказаного майна та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні, необхідно накласти арешт на вилучений 19.07.2023 під час огляду місця події гумовий шланг, зеленого кольору із забороною користування та розпорядження вказаним майном.

Прокурор Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_16 в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань не надходило.

Слідча Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 в судовому засідання клопотання підтримала та просила клопотання задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань не надходило.

Слідчий суддя, заслухавши слідчу ОСОБА_3 та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.

Так, слідчим відділення Обухівського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001658 від 13.07.2023 р. з попередньою правовою кваліфікацією за ст.. 185 ч. 4 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що Дане клопотання обґрунтовано тим, що 12.07.2023 року до ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення про те, що в період часу з 11.07.2023 на 12.07.2023, невстановлена особа, в період воєнного часу, шляхом вільного доступу, проникла у двір домоволодіння АДРЕСА_1 , звідки таємно від оточуючих, вчинила крадіжку гумового шлангу, зеленого кольору, довжиною 25 метрів, діаметром 12,5мм, придбаний у 2021 році за 500 гривень, чим спричинила матеріальної шкоди ОСОБА_4 .

Вказане повідомлення зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал НП України» (журнал єдиного обліку) Обухівського РУП ГУНП в Київській області від № 3646 від 12.07.2023.

13.07.2023 року в порядку ст. 40 КПК України надано доручення оперативним працівникам про проведення слідчих (розшукових) дій.

Під час розслідування даного кримінального провадження було допитано в якості потерпілого ОСОБА_4 , який повідомив, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у 2021 році він придбав гумовий шланг, зеленого кольору, приблизною довжиною 25 метрів, для душевої кабіни.

Так, 11.07.2023 року за місцем його проживання перебував його наглядно знайомий ОСОБА_5 , який того ж вечора залишився переночувати у його будинку, а 12.07.2023 року, ОСОБА_5 пішов додому, а ОСОБА_4 зачинив свій будинок та проїхав до м. Ржищева. Повернувши того ж дня близько 14 години до місця проживання, ОСОБА_4 виявив відсутність гумового шлангу, зеленого кольору,

В ході виконання доручення, було встановлено та допитано в якості свідка ОСОБА_7 , який повідомив, що спільно проживає з громадянкою ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_2 , так 12.07.2023 року до них о 10 годині прийшов знайомий ОСОБА_5 , який тримав у руках поліетиленовий пакет, в середині якого знаходився гумовий шланг, зеленого кольору. Рогозовець о. повідомив що в нього є гумовий шланг у пакунку, який він з дозволу власника ОСОБА_4 взяв собі з метою подальшого продажу. А так запропонував йому продати дану річ, на що ОСОБА_9 погодився і взяв гумовий шланг, переклав до свого поліетиленового пакунку і спільно з ОСОБА_8 у м. Ржищеві продав за 100 гривень знайомому ОСОБА_10 .

Допитаний в якості свідка ОСОБА_10 , повідомив, що до нього 12.07.2023 року о 15 годині 10 хвилині запропонував ОСОБА_9 , який запропонував придбати у нього гумовий шланг, при цьому останній запевнив, що дана річ належить йому. Того ж дня, близько 17 години до нього прийшов ОСОБА_9 який приніс гумовий шланг, зеленого кольору, який ОСОБА_10 придбав за 100 гривень.

19.07.2023 року до нього звернулися працівники поліції, які повідомили, що він придбав викрадену річ, а саме: гумовий шланг, зеленого кольору, який було в ніч з 11.07.2023 на 12.07.2023 року викрадено. Того ж дня, тобто 19.07.2023 року ОСОБА_14 звернувся із заявою про добровільну видачу гумового шлангу, зеленого кольору, який придбав у ОСОБА_9

19.07.2023 року в ході огляду поблизу буд. АДРЕСА_3 , гр. ОСОБА_10 добровільно видав працівникам поліції гумовий шланг, зеленого кольору, довжиною 25 м., діаметром 12,5 мм., який оглянуто, вилучено і поміщено до поліетиленового мішка та опечатано біркою.

19.07.2023 року вказаний гумовий шланг визнано в якості речового доказу та повернуто на відповідальне зберігання власникові.

Власником садового шлангу довжиною 25 м., діаметром 12,5 мм., є ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканець АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

ч. 2 ст. 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні злочину.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у етапі 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, арешт майна - це один із заходів забезпечення кримінального провадження, суть якого полягає у тимчасовому позбавленні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Арешт майна носить тимчасовий характер, оскільки остаточне рішення про те, що належить вчинити з майном, яке арештоване, буде вирішено судом при ухваленні вироку (ст. 368 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні. підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, адже не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, і як наслідок можливе відчуження майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.. ст.. 167, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_17 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 19.07.2023 під час огляду місця поблизу домоволодіння АДРЕСА_3 , з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, до скасування у встановленому порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Власником майна, а саме: садового шлангу довжиною 25 м., діаметром 12,5 мм., є ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 .

Визначити місце зберігання вилученого предмету, який переданий на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчою СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київської області ОСОБА_3 .

Про виконання ухвали суду направити повідомлення слідчому судді.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя : ОСОБА_1