СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає у відмові у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 0000027 від 07.02.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва із скаргою, у якій просить визнати протиправною бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , яка полягає у відмові в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 від 17.05.2023 про проведення одночасного допиту та зобов`язати прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 провести одночасний допит підозрюваного ОСОБА_4 та свідка ОСОБА_6 .

В обґрунтування зазначає, що СВ Солом`янського УПІ ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000027 від 07.02.2023 за ч. 3 ст. 368 КК України, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. 3 метою повного та всестороннього розгляду кримінального провадження, а також для з`ясування всіх обставин справи, збирання всіх доказів, захисником подано клопотання до Солом`янського УП ГУНП в м. Києві про проведення одночасного допиту.

У судове засіданні заявник не з`явився, був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування врегульовано главою 26 КПК України. Статтями 303, 304 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, право на оскарження та строк подання скарги.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Слідчим суддею встановлено, що захисником ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 подано клопотання прокурору Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 про проведення допиту.

Листом заступника керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 від 12.06.2023 № 44-7941ВИХ-23 повідомлено адвоката ОСОБА_3 , що клопотання, подане в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000027 про проведення допиту розглянуто та постановою прокурора y задоволенні клопотання відмовлено.

Постановою прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000027 від 07.02.2023 про проведення одночасного допиту підозрюваного ОСОБА_4 та свідка ОСОБА_6 відмовлено.

Постанова обґрунтована тим, що під час досудового розслідування підозрюваного ОСОБА_4 було допитано п?ять разів, а саме 17.04.2023, 24.04.2023, 27.04.2023, 12.05.2023 та 15.05.2023, під час яких ОСОБА_4 відмовився надавати будь-які показання. Для проведення цих слідчих дій, за винятком одного разу, не являвся захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 , повідомляючи про свою зайнятість у інших справах, хоч дату та час з ним заздалегідь було узгоджено, а отже він мав можливість обрати дату та час, коли у нього буде можливість прибути до слідчого чи прокурора разом із підозрюваним.

Разом з тим, 27.04.2023 допит підозрюваного ОСОБА_4 проведено за участі захисника ОСОБА_3 , однак і цього разу підозрюваний відмовився надавати показання, посилаючись на бажання надавати показання у присутності також і адвоката ОСОБА_9 , якого взагалі не було залучено до участі у кримінальному провадженні як захисника.

Таким чином, наведене свідчить про забезпечення стороною обвинувачення права підозрюваного ОСОБА_4 , передбаченого п. 5 ч. 3 ст. 42 КПК України, щодо надання можливості давати показання з приводу підозри.

Відповідно до перелічених вище протоколів допитів підозрюваного ОСОБА_4 , останній відмовився надавати будь-які показання, позбавивши сторону обвинувачення можливості виявити будь-які розбіжності у показаннях підозрюваного ОСОБА_4 та свідка ОСОБА_6 .

Відтак, на даний час відсутні передбачені ч. 9 ст. 224 КПК України підстави для проведення одночасного допиту.

Разом з тим, на даний час у кримінальному провадженні 15.05.2023 стороні захисту у порядку ст. 290 КПК України повідомлено про завершення досудового розслідування та про відкриття матеріалів досудового розслідування.

Так, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 223 КПК).

Правова природа аналізованого виду проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим.

Тобто, має бути чітко визначена мета проведення слідчої (розшукової) дії, яка має значення для здійснення неупередженого, повного та всебічного досудового розслідування. За відсутності обґрунтованого клопотання неможливим є його задоволення.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ч. 1 ст. 84 КПК України).

Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 93 КПК України).

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів (ч. 3 ст. 93 КПК України).

Перехресний допит є допитом особи протилежною стороною, з обставин, які були предметом прямого допиту, з метою перевірки цих даних, їх джерел і носія, а також для з`ясування розбіжностей показань.

Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_4 відмовився надавати будь-які показання, таким чином постановою прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 обґрунтовано відмовлено у проведенні такої слідчої дії.

Слід також звернути увагу, що кримінальне процесуальне законодавство не покладає на сторону обвинувачення обов`язку проводити усі слідчі (розшукові) дії, які ініціює сторона захисту, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути неможливими, недоцільними, передчасними або ж перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження. Кримінальний процесуальний кодекс України пов`язує проведення певної слідчої дії із тим, що наявні такі відомості, які вказують на можливість досягнення її мети, а не із самим фактом звернення сторони захисту із клопотанням щодо такої слідчої дії.

Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування, крім їх проведення за дорученням суду у випадках, передбачених частиною третьою статті 333 цього Кодексу. Будь-які слідчі (розшукові) або негласні слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази - недопустимими.

Таким чином, згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищевикладене, скарга захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає у відмові у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 0000027 від 07.02.2023 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає у відмові у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 0000027 від 07.02.2023.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1