Справа № 686/9330/23
Провадження № 1-кс/686/5456/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Космач Косівського району Івано-Франківської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше несудимого,

у кримінальному провадженні №0000480,

встановив:

23.06.2023 старший слідчий в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 240 КК України (Порушення правил охорони або використання надр, незаконне видобування корисних копалин) посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; вчинення іншого кримінального правопорушення, знищення, схову речей і документів, що мають значення для кримінального провадження, впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягають на задоволенні клопотання, просять застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання цілодобово за місцем фактичного проживання підозрюваного АДРЕСА_1 .

Підозрюваний і його захисник заперечили щодо задоволення клопотання, вважають , що більш м`який запобіжний захід здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

12.11.2022 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000480, зареєстровано кримінальне провадження з правовою кваліфікацією правопорушення за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 240 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно із ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» природні ресурси України є власністю народу України, який має право на володіння, використання та розпорядження природними багатствами республіки. У державній власності перебувають всі землі України, за винятком земель, переданих у колективну і приватну власність. Повновладдя народу України в галузі охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів реалізується на основі Конституції України як безпосередньо, шляхом проведення референдумів, так і через республіканські органи державної влади відповідно до законодавства України. Від імені народу України право розпорядження природними ресурсами здійснює Верховна Рада України.

Статтею 4 вказаного Кодексу передбачено, що надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради.

Відповідно 1ло ст ст. 6 Кодексу України «Про надра», корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення. Віднесення корисних копалин до корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення здійснюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст.5-1 Кодексу України «Про надра» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, створює та забезпечує функціонування єдиної державної електронної геоінформаційної системи користування надрами та її складових. Порядок функціонування та доступу до інформації єдиної державної електронної геоінформаційної системи користування надрами встановлюється Кабінетом Міністрів України.

На підставі ст. 5 Кодексу України «Про надра» державний фонд надр включає як ділянки надр, що використовуються, так і ділянки надр, не залучені до використання, в тому числі континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони. Родовища корисних копалин - це нагромадження мінеральних речовин в надрах, на поверхні землі, в джерелах вод та газів, на дні водоймищ, які за кількістю, якістю та умовами залягання є придатними для промислового використання. Усі родовища корисних копалин, у тому числі техногенні, з запасами, оціненими як промислові, становлять Державний фонд родовищ корисних копалин, а всі попередньо оцінені родовища корисних копалин - резерв цього фонду. Державний фонд родовищ корисних копалин є частиною державного фонду надр. Державний фонд родовищ корисних копалин та резерв цього фонду формується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. Державний фонд надр формується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Відповідно до ст. 13 Кодексу України «Про надра», користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Статтею 14 вищевказаного кодексу визначено, що одним з видів користування надрами, - є видобування корисних копалин.

Відповідно до ст. 16 Кодексу України «Про надра» спеціальний дозвіл на користування надрами надається за результатами аукціону (електронних торгів), а за наявності підстав, визначених частиною першою статті 16-2 цього Кодексу, - без проведення аукціону (електронних торгів).

Надання спеціального дозволу на користування надрами, продовження строку його дії, внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами та до угоди про умови користування надрами здійснюються відповідним дозвільним органом: центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, а щодо ділянок надр, що містять корисні копалини місцевого значення на території Автономної Республіки Крим, - Радою міністрів Автономної Республіки Крим.

Аукціон (електронні торги) щодо продажу спеціального дозволу на користування надрами проводиться шляхом електронних торгів, що здійснюються за допомогою дворівневої автоматизованої інформаційно-комунікаційної системи, яка забезпечує можливість створення, розміщення, оприлюднення та обміну інформацією і документами в електронній формі, які необхідні для проведення аукціону (електронних торгів), запобігання корупційним правопорушенням, та складається з бази даних системи аукціонів (електронних торгів) з продажу спеціальних дозволів на користування надрами та електронних майданчиків, які взаємодіють через інтерфейс програмування додатків, що надається як код з відкритим доступом та визначає функціональність системи. Порядок проведення аукціону (електронних торгів) з продажу спеціального дозволу на користування надрами встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Подання заяви разом з необхідними документами для отримання, продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами, внесення змін до нього, а також внесення змін до угоди про умови користування надрами здійснюються заявником в електронній формі через електронний кабінет надрокористувача на Державному геологічному веб-порталі, формування та ведення якого забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Порядок подання заяв через електронний кабінет надрокористувача регулюється Положенням про електронний кабінет надрокористувача, яке затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища. Подання документів, що містять інформацію з обмеженим доступом, здійснюється з урахуванням вимог законодавства.

Інформація про подані через електронний кабінет надрокористувача заяви, хід їх розгляду, стан дії спеціального дозволу на користування надрами є відкритою та оприлюднюється на Державному геологічному веб-порталі центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Спеціальний дозвіл на користування надрами за результатами аукціону (електронних торгів) надається відповідним дозвільним органом у порядку, визначеному цим Кодексом, переможцю аукціону (електронних торгів), який має право бути користувачем надр відповідно до частин першої - шостої статті 13 цього Кодексу.

Спеціальний дозвіл на користування надрами надається переможцю аукціону (електронних торгів) за його зверненням.

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» в порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Згідно п. 4 Положення про порядок надання гірничих відводів, затвердженого Постановою КМУ № 59 від 27 січня 1995 року, - гірничі відводи можуть надаватися підприємствам, установам, організаціям, іноземним юридичним особам, об`єднанням юридичних осіб, створеним в Україні чи за її межами (далі - підприємства), а також громадянам України, іноземцям та особам без громадянства (далі - громадяни) лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр, а також затвердженого в установленому порядку проекту розробки родовища корисних копалин або будівництва гірничодобувного об`єкта чи підземної споруди, не пов`язаної з видобуванням корисних копалин.

Відповідно до п. 2-4 Порядку про надання дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ № 615 від 30 травня 2011 року «Про затвердження Порядку надання дозволів на користування надрами», - дозволи надаються Держгеонадрами переможцям аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку, крім корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим, дозволи на видобування яких надаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим згідно із цим Порядком.

На кожний вид користування надрами в межах конкретної ділянки надається окремий дозвіл.

Одному заявникові може надаватися дозвіл на видобування одного виду корисних копалин з кількох близько розташованих родовищ, якщо доцільність їх спільної розробки підтверджується відповідним рішенням Державної комісії України по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ).

У межах однієї ділянки надр можуть проводитися роботи з геологічного вивчення та видобування різних за видом корисних копалин за кількома дозволами. При цьому в угоді на користування надрами визначаються просторові межі та координати кожного виду корисної копалини.

Використання земельних ділянок для потреб, пов`язаних з користуванням надрами, здійснюється надрокористувачами у порядку, встановленому законодавством.

Дозвіл на видобування корисних копалин (промислову розробку їх родовищ) надається після проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин в установленому порядку чи апробації прогнозних (перспективних) ресурсів корисних копалин ДКЗ за умови подальшого затвердження нею таких запасів на підставі спеціального дозволу на користування надрами.

Відповідно до Постанови № 827 від 12 грудня 1994 року Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення» сланець відноситься до корисних копалин загальнодержавного значення.

Так, ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , та іншими причетними особами, в період часу з листопада 2022 року по червень 2023 року визначили одним із джерел свого матеріального збагачення вчинення злочинів проти довкілля.

У вказаний період часу, ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , та іншими причетними особами, діючи в порушення вимог ст. 13, 68 Конституції України, не дотримуючись правил охорони розробки надр, передбачених ст. 16 Кодексу України про надра, яка встановлює загальні правила ліцензування діяльності стосовно використання надр, всупереч ст.ст. 19, 20 Кодексу України про надра, ст.ст. 125, 126 Земельного кодексу України, які встановлюють порядок виникнення права використання земельної ділянки, не набувши законного права користування чи власності на земельну ділянку, а також, порушивши вимоги ст. 56 Кодексу України про надра, які стосуються основних правил охорони надр, п. 2-4 Порядку про надання дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ № 615 від 30 травня 2011 року «Про затвердження Порядку надання дозволів на користування надрами», який передбачає порядок і підстави отримання спеціального дозволу на розробку і видобування корисних копалин, в порушення вимог п. 4 Положення про порядок надання гірничих відводів, затвердженого Постановою КМУ № 59 від 27 січня 1995 року, інших актів законодавства і нормативно-правових актів, що забезпечують регулювання суспільних відносин у сфері користування надрами, а саме: за відсутності спеціального дозволу на роботу з видобутку корисних копалин, усвідомлюючи незаконність своїх умисних дій, передбачаючи негативні наслідки навколишньому природному середовищу, з метою незаконного збагачення, з корисливих мотивів, за допомогою кирки, сокири, лопати, металевих клинів, зубил, ломів, молотків та молотів, та інших невстановлених досудовим розслідуванням інструментів і засобів, облаштували кар`єр відкритого типу і шляхом відшарування шматків кам`янистої породи різної форми та розмірів здійснили незаконний видобуток корисної копалини загальнодержавного значення сланцю глинистого, за межами с. Чорнокозинці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, на території об`єкту природно-заповідного фонду, а саме Національного природного парку «Подільські Товтри».

Після цього, незаконно видобуту корисну копалину загальнодержавного значення - сланець глинистий, вказані вище особи, складували і в подальшому реалізовували іншим особам за готівкові кошти, які розподіляли між собою та використовували на власну користь.

Зокрема, у невстановлений досудовим розслідуванням точний час, але не пізніше 14 квітня 2023 року, ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , та іншими причетними особами, в порушення вимог вищевказаних законодавчих і нормативно-правових актів, діючи умисно, з корисливих мотивів, за допомогою кирки, сокири, лопати та інших невстановлених досудовим розслідуванням підручних господарських інструментів і засобів, працюючи у кар`єрі відкритого типу і шляхом відшарування шматків кам`янистої породи різної форми та розмірів здійснили незаконний видобуток корисної копалини загальнодержавного значення сланцю глинистого, за межами с. Чорнокозинці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, на території об`єкту природно-заповідного фонду, а саме Національного природного парку «Подільські товтри», загальним об`ємом, близько 8,5 метрів, у вигляді шматків кам`янистої породи неправильної форми та різних розмірів, яку в подальшому ОСОБА_6 , цього ж дня, близько 13 год. 00 хв. Через ОСОБА_8 реалізував на вказаному місці незаконного видобутку ОСОБА_9 , за що отримав грошові кошти в сумі 15000 грн., заподіявши навколишньому природному середовищу матеріальну шкоду 8317 грн. 70 коп.

Крім того, у невстановлений досудовим розслідуванням точний час, але не пізніше 06 червня 2023 року, ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , та іншими причетними особами, в порушення вимог вищевказаних законодавчих і нормативно-правових актів, діючи умисно, з корисливих мотивів, за допомогою кирки, сокири, лопати та інших невстановлених досудовим розслідуванням підручних господарських інструментів і засобів, працюючи у кар`єрі відкритого типу і шляхом відшарування шматків кам`янистої породи різної форми та розмірів здійснили незаконний видобуток корисної копалини загальнодержавного значення сланцю глинистого, за межами с. Чорнокозинці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, на території об`єкту природно-заповідного фонду, а саме Національного природного парку «Подільські товтри», загальним об`ємом, близько 12,5 метрів, у вигляді шматків кам`янистої породи неправильної форми та різних розмірів, яку в подальшому ОСОБА_6 , цього ж дня, близько 12 год. 00 хв. через ОСОБА_7 реалізував на вказаному місці незаконного видобутку ОСОБА_9 , за що отримав грошові кошти в сумі 16000 грн.

Крім того, у невстановлений досудовим розслідуванням точний час, але не пізніше 22 червня 2023 року, ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , та іншими причетними особами, в порушення вимог вищевказаних законодавчих і нормативно-правових актів, діючи умисно, з корисливих мотивів, за допомогою кирки, сокири, лопати та інших невстановлених досудовим розслідуванням підручних господарських інструментів і засобів, працюючи у кар`єрі відкритого типу і шляхом відшарування шматків кам`янистої породи різної форми та розмірів здійснили незаконний видобуток корисної копалини загальнодержавного значення сланцю глинистого, за межами с. Чорнокозинці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, на території об`єкту природно-заповідного фонду, а саме Національного природного парку «Подільські товтри», загальним об`ємом, близько 8 метрів кубічних, у вигляді шматків кам`янистої породи неправильної форми та різних розмірів, яку в подальшому ОСОБА_6 , цього ж дня, близько 11 год. 25 хв. через ОСОБА_7 реалізував на вказаному місці незаконного видобутку ОСОБА_9 , за що отримав грошові кошти в сумі 18000 грн.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у незаконному видобуванні корисних копалин загальнодержавного значення, вчинене на територіях чи об`єктах природно-заповідного фонду, за попередньою змовою групою осіб ОСОБА_6 вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. 240 КК України.

23 червня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 240 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення сторона обвинувачення підтверджує такими доказами: Рапортами УСР у Хмельницькій області;

-Повідомленням УСБУ у Хмельницькій області;

-Протоколами проведення НСРД;

-Протоколом затримання ОСОБА_6 від 22.06.2023;

-Протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та інших осіб;

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження № 0001709 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 240 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб стверджувати про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення і виправдати подальше розслідування відносно нього.

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Досліджуючи наявність ризику продовження зайняття підозрюваним протиправною діяльністю, зокрема вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає такий ризик є вираженим, оскільки підозрюваний протягом тривалого часу не працює та фактично указана діяльність із незаконного видобутку сланцю глинистого є його основним джерелом доходу.

Аргументи захисника про те, що указану місцевість та село він знає та те, що у зв`язку із тим, що село занепадає, люди змушені іти на таку важку фізичну працю та лупати каміння, не можуть бути взяті до уваги у якості підстав для відмови у задоволенні клопотання та не виправдовують причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик впливу на свідків кримінального правопорушення, які підозрюваному відомі.

Разом із тим слідчий суддя враховує те, що такий ризик може існувати не лише на початковій стадії кримінального провадження, зважаючи на принцип безпосередності дослідження доказів та сприйняття показань судом під час розгляду обвинувального акта по суті.

Також наявним є ризик впливу ОСОБА_6 на іншого підозрюваного у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_12

Ризиків знищення та спотворення будь-яких речей і документів та перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином сторона обвинувачення не обґрунтувала.

При вирішенні питання про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу, крім наявності ризиків у кримінальному провадженні, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності відомості щодо кримінального правопорушення та особи підозрюваного.

Слідчий суддя враховує всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, вчиненні якого він підозрюється.

Оцінюючи відомості про особу підозрюваного слідчий суддя враховує соціальні зв`язки підозрюваного, а саме те, що підозрюваний одружений, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має сім`ю та місце проживання, позитивно характеризується.

Слідчий суддя враховує і надані захисником відомості про проживання підозрюваного на території посиленого радіоекологічного контролю.

Разом із тим, слідчий суддя зазначає, що ці обставини не свідчать про такий стан здоров`я ОСОБА_6 , який не дозволяє застосовувати до нього ініційований запобіжний захід та критичну необхідність вільного пересування з метою лікування.

Разом із цим слідчий суддя враховує,що ОСОБА_6 , обґрунтовано причетний до вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного із незаконним видобутком корисних копалин.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Слідчий у клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.

Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

При цьому слідчий суддя враховує роль ОСОБА_6 , а саме те, що він організував та керував домовленостями з приводу об`ємів, строку, вартості видобутого сланцю.

Слідчий суддя також враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків.

На переконання слідчого судді запобігти існуючим ризикам можливо лише шляхом застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 домашнього арешту який полягає в забороні залишати місце свого проживання цілодобово з покладенням з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, оскільки інший, більш м`який запобіжний захід на цій стадії надасть можливість продовжити видобуток та/або реалізацію незаконно видобутого сланцю.

З урахуванням позиції сторін кримінального провадження, тому числі захисника підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити місце застосування запобіжного заходу підозрюваному за адресою фактичного місця проживання із встановленням заборони не покидати своє домоволодіння за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Така заборона дозволить підозрюваному працювати по господарству утримувати свійських тварин та/або птицю.

А тому не буде невиправданим та непропорційно обтяжливим з урахуванням усіх встановлених обставин у кримінальному провадженні.

Підстав для пом`якшення умов запобіжного заходу, зокрема застосування особистого зобов`язання, про що просить сторона захисту, слідчий суддя не вбачає.

На думку слідчого судді, саме такий вид запобіжного заходу в достатній мірі зможе забезпечувати належну процесуальну поведінку підозрюваного під час проведення досудового розслідування та в даному провадженні, надасть змогу оцінити злочин, до якого він причетний.

Особисте зобов`язання в світлі конкретних обставин цього кримінального провадження не є спроможними забезпечити виконання завдань кримінального провадження і нівелювати його ризики в силу відсутності достатніх для даного стадії кримінального провадження стримуючих приписів.

Отже, застосування домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце проживання підозрюваним цілодобово, є саме таким запобіжним заходом, який на цій стадії кримінального провадження може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків під контролем правоохоронного органу.

Строк дії запобіжного заходу ОСОБА_6 слід встановити у межах строку досудового розслідування, який його не перевищить.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.110, 177, 178, 181, 196 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 240 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє домоволодіння за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з населеного пункту за місцем проживання;

- повідомляти слідчого, прокурора, чи суд про зміну свого місця проживання,

- прибувати за викликами до слідчого, прокурора, суду;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України ( у разі наявності).

Ухвала діє по 22 серпня 2023 року

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На підставі п.1 ч.3 ст.202 КПК України підозрюваного ОСОБА_6 негайно доставити до місця проживання за адресою АДРЕСА_1 і звільнити там його з-під варти.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя