№ провадження 1-кс/646/1662/2023
Справа № 646/4910/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

11 вересня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання начальника Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,

В С Т А Н О В И В :

Начальник Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання мотивовано тим, що Куп`янською окружною прокуратуроюХарківської області здійснюється процесуальне керівництво кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002439 від 01.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 31.08.2023 до чергової частини ВПД №1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення працівника поліції про те, що 31.08.2023 невідомі особи здійснюють незаконну порубку лісових насаджень поблизу с. Зорянське Куп`янського району Харківської області. Під час виїзду на місце події було виявлено 12 пеньків та завантажений деревиною транспортний засіб ГАЗ 5201 з державним номерним знаком НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (конт.тел. НОМЕР_2 ).

31.08.2023 в ході огляду місця події, за координатами 49,712060"N 37,200358"E, у лісовому масиві поблизу с. Зорянське Куп`янського району Харківської області було виявлено ділянку місцевості, де знаходяться 12 свіжоспиляних пеньків, поруч місця події виявлено та вилучено: транспортний засіб марки ГАЗ 5201 з державним номерним номером НОМЕР_1 (власником якого, згідно технічного паспорту автомобіля серії НОМЕР_3 є ОСОБА_5 , та фактично перебував у користуванні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , конт. тел. НОМЕР_4 ), який завантажений деревиною; бензопила червоного кольору марки «Goodluck», моделі «GL4500М» та дві бензопили марки «ЭППРОМ» моделі «ЭБП-7000»; дві каністри з полімерного матеріалу білого кольору, об`ємом 6 та 10 літрів, які заповнені до половини речовиною темного кольору та одна каністра, з полімерного матеріалу сірого кольору, об`ємом 5 літрів, заповненою до половини прозорою рідиною з різким специфічним запахом.

31.08.2023 вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

З пояснень ОСОБА_4 слідує, що близько тижня тому, він під час спільного вживання алкогольних напоїв з гр-ми ОСОБА_7 (конт.тел. НОМЕР_5 ) та ОСОБА_8 (конт.тел. НОМЕР_6 ) вирішили заробити коштів шляхом здійснення порубки дерев. Після чого, ОСОБА_4 звернувся до свого знайомого ОСОБА_6 та попрохав у нього належний йому автомобіль ГАЗ-52, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , повідомивши йому, що автомобіль йому потрібен у тимчасове користування для заробітку, на що останній погодився та передав автомобіль. 28.08.2023 ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 поїхали у лісовий масив біля с. Зорянське Куп`янського району Харківської області, де за допомогою бензопил напиляли дерев, приблизно 5-6 складометрів та у подальшому загрузили розпиляні на чурки дерева до кузову автомобіля та продали їх місцевому мешканцю. 31.08.2023 вище вказані особи, знову прибули до лісового масиву, де здійснювали порубку дерев та у цей момент були викриті працівниками правоохоронного органу.

Аналогічні пояснення надали ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Оскільки вище зазначене майно зберігає на собі сліди кримінального правопорушення є речовим доказом по справі, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, посилаючись на положення ст. ст. 131, 132, 167-168, 170, 171, 237 КПК України, прокурор просить накласти арешт на вище зазначене майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує та просить суд його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч.1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття необхідних заходів для виклику в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до Витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0002439 від 01.09.2023 вбачається, що в провадженні слідчого відділу перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

31.08.2023 до чергової частини ВПД №1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення працівника поліції про те, що 31.08.2023 невідомі особи здійснюють незаконну порубку лісових насаджень поблизу с. Зорянське Куп`янського району Харківської області. Під час виїзду на місце події було виявлено 12 пеньків та завантажений деревиною транспортний засіб ГАЗ 5201 з державним номерним знаком НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (конт.тел. НОМЕР_2 ).

В обґрунтування клопотання до матеріалів додано рапорт співробітника поліції від 31.08.2023 року, заява ОСОБА_4 , протокол огляду місця події від 31.08.2023 року, постанова слідчого про визнання і приєднання до справи речових доказів від 01.09.2023 року, копія технічного паспорту автомобіля серія НОМЕР_3 з якого вбачається, що власником автомобіля ГАЗ 5201 1983 року випуску є ОСОБА_5 , пояснення ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ( а. с. 5-22).

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Вимоги ч.5 ст. 171 КПК України дотримані.

Вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до якого відноситься, зокрема й арешт майна, слідчий суддя здійснює повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, та зобов`язаний діяти у межах і відповідно до вимог закону.

Згідно із пунктом 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів

За змістом частини 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом

У клопотанні прокурор вказав, що метою накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено в ході проведення огляду, є збереження речових доказів, які визнано речовими доказами, які мають значення для кримінального провадження. Підставою для арешту майна є наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, яке може бути використане як докази факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування кримінального провадження.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, у зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене майно шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права на користування, відчуження та розпорядження зазначеним майном будь-яким особам.

Відповідно до статті 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно є розумним і спів-мірним завданням кримінального провадження.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись статтями 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події від 31.08.2023, а саме: транспортний засіб марки ГАЗ 5201 з державним номерним номером НОМЕР_1 (власником якого, згідно технічного паспорту автомобіля серії НОМЕР_3 є ОСОБА_5 та фактично перебував у користуванні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який завантажений деревиною, бензопила червоного кольору марки «Goodluck», моделі «GL4500М» та дві бензопили марки «ЭППРОМ» моделі «ЭБП-7000»; дві каністри з полімерного матеріалу білого кольору, об`ємом 6 та 10 літрів, які заповнені до половини речовиною темного кольору та одна каністра, з полімерного матеріалу сірого кольору, об`ємом 5 літрів, заповненою до половини прозорою рідиною з різким специфічним запахом - шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження будь-яким особам.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим відділу поліції, на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, щодо якого застосовано арешт.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Червонозаводського

районного суду м. Харкова ОСОБА_1