ЄУ № 712/191/23
Провадження №1-кс/712/4245/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 ,

про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_5 від розгляду заяви ОСОБА_4 про скасування арешту майна у справі № 712/191/23,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_5 на розгляді знаходиться заява ОСОБА_4 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0000110 від 18.11.2022.

30.08.2023 адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 , заявив відвід слідчому судді ОСОБА_5 . Підставою для відводу зазначає те, що суддею ОСОБА_5 розглядалися заяви власника про скасування арешту у справах 712/188/23 та 712/190/23. При розгляді вказаних справ, за наслідком яких в задоволенні заяв про скасування арешту було відмовлено суддя ОСОБА_5 грубо порушила вимоги кримінального процесуального законодавства, внаслідок чого заявник та його представники були позбавлені можливості надати суду відповідні пояснення та докази на їх підтвердження, що призвело до обмеження для даних осіб доступу до правосуддя. Дані факти породили сумніви у можливості об`єктивності при розгляді заяви власника майна про зняття арешту у кримінальному провадженні, які базуються на реальності недовіри до судді. У зв`язку з виниклою невпевненістю у можливості дотримання суддею ОСОБА_5 об`єктивності та неупередженості здійснення правосуддя, через її відверте ігнорування приписів чинного кримінального процесуального закону, 20.06.2023 заявником була подана скарга до Вищої ради правосуддя щодо дисциплінарного проступку судді. У зв`язку з вищевикладеним, на підставі п.4 ч.1 ст. 75 КПК України судді ОСОБА_5 заявлено відвід у даній справі.

Сторони до судового засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду справи, не перешкоджає проведенню судового розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Положеннями ст. 80 КПК України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Заявляючи відвід судді представник заявника адвокат ОСОБА_3 зазначив підставами виникнення у сторони захисту сумнівів щодо неупередженості та дотримання принципів об`єктивності суддею ОСОБА_5 прийняття нею рішення про відмову у задоволенні попередніх заяв власника про скасування арешту у справах № 712/188/23 та 712/190/23. Крім того захисник зазначає, що 20.06.2023 ним було подано скаргу до Вищої ради правосуддя щодо дисциплінарного проступку судді ОСОБА_5 і саме існування цієї скарги може суттєво вплинути на об`єктивність судді у даній справі.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012, у справі №5-15п12).

Доводи заяви про відвід судді фактично зводяться до незгоди заявника з рішенням суду та процесуальними діями слідчого судді при розгляді інших справ. Незгода заявника з рішеннями, діями слідчого судді в інших кримінальних провадженнях не дає підстав стверджувати про упередженість зазначеного складу суду та не може бути підставою для відводу судді.

Щодо посилання адвоката ОСОБА_3 на подання ним скарги до Вищої ради правосуддя стосовно слідчого судді ОСОБА_5 , суд зазначає, що заявником не надано інформації щодо відкриття дисциплінарного провадження за цією скаргою.

Крім того, згідно п.2 Рішення Ради суддів України № 34 від 08.06.2017 наявність скарги щодо судді у провадженні Вищої ради правосуддя, відкриття дисциплінарного провадження за такою скаргою не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної судової справи. Висловлення скарг з приводу ухвалених судом рішень не може бути підставою для відводу слідчого судді.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заявником в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості та необ`єктивності судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення при розгляді заяви ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність передбачених КПК України підстав для задоволення заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду заяви ОСОБА_4 про скасування арешту майна у справі ЄУ № 712/191/23.

Керуючись ст.ст.75, 80-82 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_5 від розгляду заяви ОСОБА_4 про скасування арешту майна у справі ЄУ № 712/191/23.

Ухвала є остаточною і апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1