ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 629/3420/23 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11сс/818/996/23 Доповідач - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

за участю заявника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків в режимі відеоконференції апеляційну скаргу заявників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 07 липня 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на бездіяльність начальника дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

У С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

27.06.2023 року ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 подали до суду скаргу на бездіяльність начальника сектору дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_9 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, за їх заявою від 24.06.2023 року.

В обґрунтування скарги посилались на те, що 24.06.2023 року ОСОБА_8 , ОСОБА_6 ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 на ім`я начальника дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_9 подали заяву відносно голови правління ОСББ «4-38» ОСОБА_16 , яка на їх думку, виїхала за кордон після початку війни і самоправно, в період з 01.01.2022 року по 23.06.2023 року, користується коштами та документацією ОСББ «4-38» разом з печаткою, не звітує про свою роботу та розпорядження коштами перед членами ОСББ.

Ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 07 липня 2023 року відмовлено у задоволенні скарги.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 просять ухвалу слідчого судді скасувати та задовольнити їх скаргу в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначають, що слідчий суддя незаконно відмовив в задоволенні скарги на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. На переконання апелянтів, слідчий суддя не належним чином надав оцінку бездіяльності слідчого щодо недотримання 24-годинного строку для внесення відомостей до ЄРДР та надав оцінку заяви про вчинення кримінального правопорушення, чим порушив вимоги ст.214 КПК України, якою наділені лише слідчий та прокурор надавати таку оцінку.

Начальник СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_17 подав до суду заперечення на апеляційну скаргу в яких зазначив, що колективна заява мешканців будинку ОСББ «4-38» від 24.06.2023 року було зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал НПУ» (журналі єдиного обліку)» за № 5110. Відомості по даній заяві не вносились до ЄРДР у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Позиції інших учасників судового провадження

Представник СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, причин своєї неявки суду не повідомив.

Заслухавши доповідь судді, заслухавши доводи ОСОБА_6 на підтримання вимог апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду

Відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя виходив з підстав, визначених в ч.1 ст.303 КПК України, якою передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення та керувався вимогами ч.1 ст. 214 КПК України, згідно якої, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

При цьому слідчий суддя зазначив, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, в яких міститься вимога внести відомості до ЄРДР, а лише ті з них, які містять відомості про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінально-караного діяння. Проте, об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), в заяві від 24.06.2023 року не наведено, а тому, слідчий суддя дійшов висновку, що її не можна вважати заявою (повідомленням) про вчинене кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим відмовив у задоволенні скарги.

Колегія суддів не може погодитись з вказаним висновком слідчого судді в повному обсязі виходячи з наступного.

Згідно ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.

Так, ч.1 ст.214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені лише слідчий, дізнавач, прокурор, що також узгоджується із загальними засадами кримінального судочинства, в тому числі принципом диспозитивності щодо розподілу процесуальних функцій.

Разом з цим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022 року у справі №522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, повідомлення про вчинене кримінального правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище і тільки після прийняття рішення органом досудового розслідування щодо заяви про вчинення кримінального провадження слідчим суддею, у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР, може бути надана оцінка заяві про вчинення кримінального провадження та прийнятому органом досудового розслідування рішенню. Наявність такої оцінки є обов`язковою для здійснення функції судового контроля слідчим суддею, тобто носить цілком преюдиціальний характер.

Однак, слідчий суддя вдався до оцінки доводів заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.06.2023 року без отримання відомостей від уповноваженої особи СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області щодо розгляду вказаної заяви в порядку ст.214 КПК України,

За таких обставин, слідчий суддя передчасно відмовив у задоволенні скарги. Вказані обставини мають істотне значення, що обумовлює необхідність скасування ухвали слідчого судді, з постановленням нової ухвали про часткове задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів справи 24.06.2023 року ОСОБА_8 , ОСОБА_6 ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , на ім`я начальника дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_18 подали заяву відносно голови правління ОСББ «4-38» ОСОБА_16 , яка на їх думку, виїхала за кордон після початку війни і самоправно, в період з 01.01.2022 по 23.06.2023, користується коштами та документацією ОСББ «4-38» разом з печаткою, не звітує про свою роботу та розпорядження коштами перед членами ОСББ, з проханням внести відомості до ЄРДР за ст.356 КК України.

Разом з цим, відповідно інформації начальника СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_17 , наданої до апеляційного суду встановлено, що колективна заява мешканців будинку ОСББ «4-38» від 24.06.2023 року було зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал НПУ» (журналі єдиного обліку)» за № 5110. Відомості по даній заяві не вносились до ЄРДР у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Аналізом змісту ч.1 ст.214 КПК України встановлено, що у разі встановлення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, а у разі встановлення відсутності в заяві відомостей про вчинене кримінальне правопорушення орган досудового розслідування повинен повідомити заявника про відмову у внесенні відомостей за такою заявою. Тобто заявник у всякому разі повинен бути сповіщений про прийняте рішення.

За таких обставин, оскільки заперечення на апеляційну скаргу не містять відомостей чи направлялась відповідь заявникам, та як було встановлено в судовому засіданні апеляційного суду заявникам не відомо про прийняте органом досудового розслідування рішення за наслідками їх звернення із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 24.06.2023 року, слідчим суддею також під час судового розгляду це питання не вирішувалося, то скарга заявників на бездіяльність органу досудового розслідування підлягає частковому задоволенню із зобов`язанням уповноваженої особи Лозівського РВП ГУНП в Харківській області прийняти рішення за колективною заявою мешканців ОСББ «4-38» про вчинення кримінального правопорушення від 24.06.2023 року в порядку ст.214 КПК України.

При цьому суд апеляційної інстанції лише констатує наявність бездіяльності органу досудового розслідування щодо неповідомлення заявників про прийняте рішення за їх заявою про вчинене кримінальне правопорушення, вирішення питання про необхідність внесення відомостей до ЄРДР не входить на цьому етапі до повноважень суду з огляду на виключну компетенцію та дискреційні повноваження в цьому питанні лише органу досудового розслідування з огляду на вище зазначене правове обгрунтування. А тому в цій частині вимоги апелянтів є передчасні та задоволенню не підлягають.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу заявників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 07 липня 2023 року скасувати та постановити нову.

Скаргу ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на бездіяльність начальника дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Лозівського РВП ГУНП в Харківській області прийняти рішення за колективною заявою мешканців ОСББ «4-38», розташованого за адресою: Харківська область, м.Лозова, 4 мікрорайон, буд.38, про вчинення кримінального правопорушення від 24.06.2023 року в порядку ст.214 КПК України

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4