Справа № 369/51/20
Провадження 1-в-64/23
ухвала

Іменем України

03 липня 2023 року м.Обухів

Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання адвоката ОСОБА_3 про зняття арешту ,

В С Т А Н О В И В:

26 червня 2023 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до Обухівського районного суду Київської області в інтересах засудженого ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженню за №0004093 від 28.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, посилається на те, що подано кримінальному провадження винесено вирок, який набрав законної сили. Однак судом не вирішено питання по речовому доказу, а саме паспорту громадянина України ОСОБА_4 , серії НОМЕР_1 на який накладено арешт та він залишився зберігатися в органа досудового розслідування, на даний час відпали підстави даного арешту, тому просить його скасувати, а паспорт громадянина України ОСОБА_4 , серії НОМЕР_1 повернути до державної установи «Райківська виправна колонія №78» для доручення до особової справи засудженого для зберігання.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Згідно зі статтею 174 КПК України «підозрюваний, обвинувачений, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого. їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано».

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, подав клопотання про слухання справи в його відсутності.

Прокурор в судове засідання не з`явився подав до суду заяву про слухання справи в його відсутності.

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що таке клопотання слід задовольнити частково, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено що в провадженні суду перебувало кримінальне провадження №0004093 від 28.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Вироком Обухівського районного суду Київської області від 11.04.2020 року ОСОБА_4 визнаний винним за ч.1 ст. 115 КК України та йому призначено покарання у виді восьми років позбавлення волі.

02.09.2019 року слідчим суддею Києво-Святошинського районного суду м. Київ було постановлено ухвалу про арешт майна, згідно якого було накладено арешт на паспорт громадянина України ОСОБА_4 , серії НОМЕР_1 .

Згідно ст.170 ч.ч.1-3 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення, у тому числі, збереження речових доказів. У такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Зазначена ухвала мотивована тим, що вказане майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню, та є підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст.170 КПК України.

Відповідно до ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Згідно ч.1 ст.100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Разом з цим, відповідно до п.1 ч.6 ст.100 КПК України, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Розгляд даного кримінального провадження завершено, вирок набрав законної сили.

Викладені обставини свідчать, що ризики, що стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту паспорта громадянина України ОСОБА_4 , серії НОМЕР_1 , відпали в тому числі щодо позбавлення або обмеження права користування власності.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням вищенаведеного, що клопотання є обґрунтованим і підлягає до задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 174 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Арешт накладений ухвалою слідчого судді Києво -Святошинського районного суду м.Київ від 02.09.2019 року у кримінальному провадженні №0004093, внесеного до ЄРДР 28.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України, на паспорт громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , скасувати.

Органу досудового розслідування Києво-Святошинський ВП ГУ НП в Київській області ( адреса : Київська область, Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул.Хрещатик,88 каб. 307)направити паспорт громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 до державної установи «Райківецька виправна колонія №78» ( адреса:31356, Хмельницька область, Хмельницький район, с. Райківці, вул. Паркова,9) для доручення до особової справи засудженого і зберігання.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 7-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 7 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя: ОСОБА_1