ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1076/23 Справа № 184/1333/21 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

судді -доповідача ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

в режимі відеоконференції:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваної ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника

ОСОБА_7 , діючої в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 13 квітня 2023 року в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000114, щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м.Курськ Російської Федерації,

яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 13 квітня 2023 року було задоволено клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , яке погоджене прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_6 та застосовано до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 10 червня 2023 року.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що прокурором доведено наявність обгрунтованої підзори ОСОБА_8 за ч.3 ст.186 КК України та наявність ризиків, передбачених п.п.1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також неможливість застосування до підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів. Крім того, вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя врахував тяжкість покарання за ч.3 ст.186 КК України, особу підозрюваної, матеріальне становище та стійкість соціальних зв`язків.

В апеляційній скарзі захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді та застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави у мінімальному розмірі.

Обґрунтовуючи заявлені в апеляційній скарзі вимоги захисник посилається на те, що жодний ризик, передбачений ст.177 КПК України не був доведений стороною обвинувачення. Слідчим суддею не прийнято до уваги, що підозрювана раніше не судима, на момент скоєння кримінального правопорушення мала на утриманні неповнолітню доньку ОСОБА_10 , матеріальна шкода потерпілій частково відшкодована. Крім того, підозрювана частково визнає свою вину в інкримінованому правопорушенні, співпрацює з органами досудового розслідування, дає послідовні, правдиві покази, чим сприяє більш швидкому розкриттю злочина.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваної,які просили задовольнити вимоги апеляційної скарги, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити ухвалу слідчого судді без змін, дослідивши надані матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Судове рішення стосовно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, та містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи винного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за №0000114 від 15 травня 2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

24 листопада 2016 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст. 190 та ч.2 ст. 186 КК України, та з 27 грудня 2016 року по 12 квітня 2023 року підозрювана перебувала у розшуку по кримінальним провадженням № 0000225 та № 0000114.

12 квітня 2023 року ОСОБА_8 на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського міського суду затримано в порядку ст.208 КПК України з метою приводу до суду для вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

13 квітня 2023 року ОСОБА_8 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, що виразилися у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене повторно, поєднане з проникненням у житло.

З наданих матеріалів вбачається, що обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема, протоколом огляду місця події від 15 травня 2021 року, а саме квартири АДРЕСА_2 ; допитом потерпілої ОСОБА_11 , яка підтвердила факт відкритого викрадення у неї грошей жінкою циганської зовнішності та видала мобільний телефон, який як виявилось жінка циганської зовнішності випустила з рук, коли втікала з місця події; оглядом та вилученням мобільного телефону «Nокіа 112», належного жінці, яка вчинила відкрите викрадення чужого майна; впізнанням особи за фотознімками, проведеним з потерпілою ОСОБА_11 , згідно якого остання впізнала ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як ту жінку яка відкрито викрала належні їй гроші; допитом свідка ОСОБА_12 , яка бачила та наздогнала жінку циганської зовнішності, яка вчинила відкрите викрадення грошей належних ОСОБА_11 , а також підняла мобільний телефон, який випустила з рук грабіжниця, коли втікала та передала його потерпілій; впізнанням особи за фотознімками, проведеним зі свідком ОСОБА_13 , згідно якого остання впізнала ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як ту жінку за якою вона гналась та наздогнала її, коли почула, що ОСОБА_11 кричить про допомогу; допитом свідка ОСОБА_14 , яка пояснила, що бачила жінку циганської зовнішності, яка вчинила відкрите викрадення грошей, належних ОСОБА_11 , коли та втікала з місця вчинення злочину; впізнанням особи за фотознімками, проведеним зі свідком ОСОБА_14 , згідно якого остання впізнала ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як ту жінку, яка втікала з місця вчинення злочину, та за якою бігла ОСОБА_15 .

В межах даного кримінального провадження слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 .

Як слідує з наданих матеріалів, слідчим суддею належним чином і в повній мірі досліджені у сукупності наявні докази у провадженні, долучені до клопотання, які є достатньо вагомими на підтвердження обґрунтованості підозри й дають достатньо вагомі підстави зробити об`єктивний висновок, що ОСОБА_8 моглавчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.186 КК України.

Що стосується доводів захисника про недоведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, то вони не можуть бути прийняті до уваги зважаючи на те, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, яке відноситься кримінальним Законом до тяжких злочинів, а тому, будучи обізнаною про ступінь тяжкості інкримінованого їй злочину та покарання, яке загрожує їй у разі визнання її винуватою, існує реальний ризик того, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування і суду. Крім того, підозрювана ОСОБА_8 у період часу з 27 грудня 2016 року по 12 квітня 2023 року перебувала у розшуку по декільком кримінальним провадженням.

Також, суд першої інстанції, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, крім даних про суворість покарання, передбаченого за злочин, в якому підозрюють ОСОБА_8 ,взяв до уваги і інші обставини кримінального провадження (постійних засобів для існування не має, не працює, ніяких дій, спрямованих на працевлаштування не вживала та не вживає, на життя заробляє шляхом вчинення корисливих злочинів, раніше вчиняла злочини, на шлях виправлення не стала та вчинила новий корисливий злочин), що в сукупності є достатньо суттєвим елементом при оцінюванні ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваної, слідчий суддя врахував, що згідно з частиною 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, які підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Дані висновки узгоджуються із практикою Європейського Суду з прав людини, який неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду провадження дійшов висновку, що слідчим суддею правильно встановлено, що інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України, і тримання підозрюваної під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Доводи захисника про відсутність доказів щодо наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, апеляційний суд вважає необґрунтованими, оскільки при розгляді клопотання прокурором доведено об`єктивне існування обставин, які виправдовують тримання під вартою ОСОБА_8 , та встановлена наявність ризиків, визначених ч.1 ст.177 КПК України, а будь-яких об`єктивних даних, які б безумовно свідчили про зміну або відсутність обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, стороною захисту не наведено.

Щодо посилання захисника на те, що ОСОБА_8 мала на утриманні малолітньою дитину, матеріальна шкода частково відшкодована, частково визнає свою провину, слід зазначити, що вказані обставини в даному випадку не можуть бути беззаперечними стримуючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Приймаючи рішення про обрання підозрюваній ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя повно та об`єктивно дослідив усі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, врахував ступінь тяжкості та обставини інкримінованого підозрюваній кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваної, при цьому дослідив належним чином матеріали провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення.

Враховуючи наведене апеляційний суд вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку, що інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України, і тримання ОСОБА_8 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується запобіжний захід, передбачений вказаною нормою закону.

Крім того, ч.3 ст.183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Апеляційний суд вважає, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання старшого слідчого слідчим суддею дотримані в повному обсязі, а доводи скарги захисника не заслуговують на увагу.

Так, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Слідчий суддя, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, вирішив не доцільним визначати розмір застави, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції.

Жодних нових обставин, які б впливали на обґрунтованість поданої апеляційної скарги захисника, апеляційним переглядом не встановлено.

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без зміни.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , діючої в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 , залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 13 квітня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_8 залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ _________________ ______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4