СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4055/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000595 від 20.10.2021 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, у якому просить скасувати арешт на майно в частині накладеного арешту ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р. у справі № 759/2360/23, в рамках кримінального провадження № 0000595 від 20.10.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, а саме: на земельну ділянку з кадастровим № :04:002:5715, що належить ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р. накладено арешт на вищезазначену земельну ділянку у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України. Разом з тим, вважає, що слідчим суддею розглянуто клопотання про арешт майна формально у зв`язку із чим арешт майна не відповідає вимогам кримінального процесуального закону та порушує законне право добросовісного власника майна володіти, розпоряджатись та користуватись своїм майном, а відтак арешт на земельну ділянку накладено необґрунтовано, а висновки слідчого судді про наявність підстав для арешту майна є такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, не ґрунтуються на положеннях КПК України та усталеній практиці Європейського суду з прав людини.

Власник майна та його представник у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлялися, причини неявки не повідомили.

У судовому засіданні прокурор заперечив щодо скасування арешту на майно, посилаючись на те, що у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 р. призначено земельно-технічну експертизу постановою слідчого від 03.05.2023 р., а відтак скасування заходу забезпечення може призвести до втрати речових доказів, що зашкодить меті кримінального провадження.

Заслухавши пояснення прокурора та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р., накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером, зокрема, :04:002:5715, загальною площею 0,07 га, із забороною її відчуження.

Підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження стало те, що вказана земельна ділянка є речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки є предметом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе лише за таких умов: вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання про скасування арешту майна перевірка ухвали про арешт майна не здійснюється. Слідчий суддя не уповноважений на такий розгляд, оскільки це відноситься до повноважень суду апеляційної інстанції у порядку, передбаченому Главою 31 КПК України. Оскарження рішення до суду вищої інстанції та скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України мають різні процесуальні завдання.

Так, у своєму клопотанні представник власника майна посилається на необґрунтованість арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р. у справі № 759/2360/23, що є підставою для його скасування. Зазначає, що земельна ділянка, на яку накладено арешт не являється речовим доказом, відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань не відповідають дійсності, а власник земельної ділянки - ОСОБА_4 не має жодного відношення до кримінального провадження, в рамках якого накладено арешт на майно.

Відповідно до аб. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження ( аб. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аб. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Про обґрунтованість арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р. у справі № 759/2360/23, свідчить, зокрема наступне: такий захід забезпечення кримінального провадження передбачений кримінальним процесуальним законом; майно, на яке представник власника майна просить скасувати арешт відповідає вимогам ст. 98 КПК України, оскільки є об`єктом кримінально протиправних дій. Також слідчий суддя бере до уваги те, що постановою від 03.05.2023 р. слідчого у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 р. призначено земельно-технічну експертизу, тому на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, необхідно відмовити.

Керуючись статями 174, 369 - 372 Кримінально-процесуального кодексу України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000595 від 20.10.2021 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364 Кримінального кодексу України, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1