У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15 ч.4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні №0001922, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.07.2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження №0001922 від 03.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15 ч.4 ст. 185 КК України.

05.07.2023 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 31.08.2023 включно з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 подано клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_4 .

Прокурор вказує, що необхідність застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту обумовлена наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які вказують на те, що обвинувачений може: переховуватись від суду, усвідомлюючи невідворотність покарання, пов`язаного з позбавленням волі, за вчинення вказаного кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у данному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, адже, останній офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу.

У судовому засіданні прокурор Солом`янської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арештущодо ОСОБА_4 підтримала, просила його задовольнити з підстав, вказаних у клопотанні.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував щодо задовлення клопотання прокурора.

Суд виходить з чч. 1, 2 ст.29 Конституції України, відповідно до яких кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи те, що суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вправі визнавати особу винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, суд доходить висновку, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то суд вважає доведеними прокурором ризик переховуватись від суду через тяжкість покарання, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, пов`язаного, виключно із позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачений офіційно не працює, не має іншого постійного джерела доходу.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч.6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченомустаттею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

У зв`язку з цим, суд вважає необхідним при продовженні запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , крім вищевказаного, зауважити на те, що в справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Наведене цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає законним і обґрунтованим продовжити запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , заборонивши йому протягом двох місяців, тобто до 30.10.2023 року включно, залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за винятком необхідності залишати це житло внаслідок оголошення повітряної тривоги.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 строком до 30.10.2023 року включно наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до суду;

-не відлучатися із м.Києва без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, стст. 176-178, 181, 184, 194, 314, 315 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборонивши йому протягом двох місяців, тобто до 30.10.2023 року включно, залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за винятком необхідності залишати це житло внаслідок оголошення повітряної тривоги.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 строком до 30.10.2023 року включно наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до суду;

-не відлучатися із м.Києва без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_4 .

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік обвинуваченого ОСОБА_4 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це прокурора.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1