УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2023 року участю: секретаря судового засідання ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002921 від 18.07.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002921 від 18.07.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002192 від 18.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 23 години

00 хвилин 16.07.2023 по 08 годину 00 хвилин 17.07.2023, за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена слідством особа, в період дії воєнного стану безпосередньо на території міста Києва та Київської області, викрала навушники марки «OneOdio» модель «A70», чорного кольору, банківську картку № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 та грошові кошти в розмірі 880 доларів США, що згідно офіційного курсу НБУ станом на 17.07.2023 (36,5686 грн. за 1 долар США) складає 32 180 гривень 36 копійок. Із викраденим майном із місця вчинення кримінального правопорушення зникла, спричинивши матеріального збитку ОСОБА_4 .

28 серпня 2023 року в ході огляду місця події, на підставі заяви про добровільну видачу поданої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у нього було вилучено банківську картку «Capital One» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 та навушники марки «OneOdio» модель «A70», чорного кольору.

Зазначені речі, вилучені в ході огляду місця події, були об`єктом кримінально протиправних дій, а тому вважаються речовими доказами у кримінальному провадженні №0002192 від 18.07.2023 року.

28.08.2023 року слідчим було винесено постанову про визнання вилучених в ході огляду місця події речей, речовими доказами у кримінальному провадженні №0002192 від 18.07.2023 року.

З метою забезпечення збереження речових доказів, здобуття доказів у кримінальному провадженні, прокурор звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним клопотанням.

Прокурор ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленим про день та час судового засідання, не з`явився, причини неявки суду не відомі. Разом з тим, у клопотанні зазначив про здійснення судового розгляду у його відсутність.

Власник тимчасово вилученого майна в судове засідання не з`явився. Старшим слідчим СВ ВП №4 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 надано рапорт про те, що нею було повідомлено власника вилученого майна та особу, у якої його було вилучено, про судовий розгляд клопотання про арешт майна.

При цьому, неприбуття вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та матеріали, надані на його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві під процесуальним керівництвом прокурорів Шевченківської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002921 від 18.07.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

28.08.2023 року в ході огляду місця події, на підставі заяви про добровільну видачу поданої ОСОБА_5 , у нього було вилучено банківську картку «Capital One» № НОМЕР_1 на ім`я Andrew Cloud та навушники марки «OneOdio» моделі «A70», чорного кольору.

Постановою старшого слідчого СВ ВП № 4 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 від 28.08.2023 року вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно з ст.ст.131,132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст.170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п.1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п.3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Згідно ч.3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При цьому, слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та у межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, а також те, що вказане майно цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а отже обґрунтовано має правовий статус речових доказів, з метою забезпечення їх збереження, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна.

Підстав сумніватись в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

При цьому, слідчий суддя не знаходить у висновках прокуратури при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Керуючись ст. ст. 131; 132; 167, 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002921 від 18.07.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 28.08.2023 року в ході огляду місця події, а саме на: навушники марки «OneOdio» моделі «A70», чорного кольору із забороно відчуження, користування чи розпорядження; банківську картку «Capital One» № НОМЕР_1 на ім`я Andrew Cloud із забороною її відчуження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя