Справа №201/7749/23
Номер провадження №1-кс/932/2830/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду скаргу заявника ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Дніпровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 03 липня 2023 року,-

В С Т А Н О В И В:

03 липня 2023 року ОСОБА_3 , з вищезазначеною скаргою звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська, суддями якого було заявлено самовідвід.

20 липня 2023 року ухвалою Дніпровського апеляційного суду матеріали скарги були направлені до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська для здійснення судового провадження.

26 липня 2023 року вищезазначена скарга, була розподілена на слідчого суддю Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська - ОСОБА_1 .

В скарзі заявник просить слідчого суддю: в разі необхідності поновити строк на оскарження; внести відомості до ЄРДР за ознаками злочину ст. 368, 369 КК України; порушити кримінальну справу; надіслати витяг з ЄРДР та після реєстрації виконати вимоги ст. 216 та 218 КПК України.

Заявник скаргу мотивує тим, що він звернувся до Дніпровської обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину передбаченого ст. ст. 368, 369 КК України, вчинених суддею Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_4 ( за можливою участю голови суду ОСОБА_5 ) та прокурора ОСОБА_6 .

За наслідком розгляду такої заяви орган досудового розслідування був зобов`язаний невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Альтернативної поведінки для органу досудового розслідування непередбачено. Проте уповноваженою особою Дніпровської обласної прокуратури не надано витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що б підтверджувало факт внесення до реєстру відомостей за заявою ОСОБА_3 . Відтак органом досудового розслідування допущено бездіяльність.

В судове засідання заявник не з`явився, надав заяву про розгляд скарги за його відсутності.

Дніпровська обласна прокуратура, явку представника в судове засідання не забезпечила. Витребувану інформацію щодо стану розгляду справи за заявою ОСОБА_3 - не надав.

Вивчивши доводи скарги, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

У справі за конституційним поданням Верховного Суду України про офіційне тлумачення положень ч. ч. 1, 2 ст. 126 Конституції України та ч.2 ст. 13 Закону України «Про статус суддів» (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу) від 01.12.2004 № 19рп/2004 Конституційний Суд України визначив, що недоторканність суддів - один із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом.

Незалежність і недоторканність суддів є невід`ємною ознакою правової держави та однією з фундаментальних засад демократичного суспільства. Як наголошується в Рекомендації № R (94) 12 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам щодо незалежності, ефективності та ролі суддів, незалежність судів є передумовою верховенства права та основоположною гарантією справедливого суду.

Крім цього, згідно з п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в п. 57 Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Верховний Суд України в постанові від 15.04.2008 у справі № 21-319во07 зазначив: «Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання окремого позову проти суду чи судді є протиправним втручанням у здійснення правосуддя і посяганням на процесуальну незалежність суду».

Виходячи із положень, закріплених в ст. ст. 14, 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ст. ст. 126, 129 Конституцій України, рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справ у судових інстанціях, звернення рішення до виконання тощо можуть оскаржуватися виключно в апеляційному та касаційному порядку.

З наведених вище правових норм можна зробити висновок, що висловлення незадоволення рішеннями суддів шляхом подання заяви про кримінальне правопорушення може вказувати на наявність ознак протиправного втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність суддів, визначених статтями 126 та 129 Конституції України.

При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, яке стосується суддів, необхідно також враховувати Висновок Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013.

Судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України дійшла висновку, що для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, яке пов`язане зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) відмітив, що: «…слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Згідно з ч.ч. 1, 6 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність судді і не посягати на неї.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

З доданої заяви про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що скаржник не погоджується із відмовою слідчого судді відвести прокурора.

Тобто, мотиви скарги зводяться до незгоди із процесуальним рішенням слідчого судді.

Відтак, вважаю очевидним, що в заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення відсутні об`єктивні дані, які дійсно свідчать про можливість вчинення кримінальних правопорушень.

Крім того вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000374 (в межах якого вирішувалося питання відводу прокурору) триває на даний час. Тому подання відповідної заяви про злочин може спричини тиск на слідчого суддю який здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у такому кримінальному провадженні, що не допускається.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Дніпропетровської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є необґрунтованою та в її задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 214, 303, 309, 372, 376 КПК України слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги заявника ОСОБА_3 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала складена та проголошена 04.08.2023.

Слідчий суддя: ОСОБА_1