Справа № 216/5185/23
провадження 1-кс/216/2136/23
УХВАЛА

іменем України

04 серпня 2023 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

Головуючого, слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю : секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №2 клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лозуватка Криворізького району Дніпропетровської області, громадянина України, маючого середню освіту, не працевлаштованого, одруженого, на утриманні малолітніх дітей не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч.4 ст.185, ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні № 0001548 від 03.08.2023 року, -

в с т а н о в и в:

04.08.2023 року до слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, яке мотивовано тим, що ОСОБА_6 , діючи повторно з прямим умислом на таємне викрадення чужого майна, тобто усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, передбачаючи його шкідливі наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів щодо незаконного збагачення за рахунок чужого майна, переслідуючи корисливу мету збагатитись, будучи обізнаним про те, що з 24 лютого 2022 року на території України діє правовий режим воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України (запроваджений Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ІХ від 24.02.2022, дію якого неодноразово продовжено зокрема Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 01 травня 2023 року, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 02.05.2023 строк дії воєнного стану продовжено до 18 серпня 2023 року. 03.08.2023 року близько 09:20 год. прибув до домоволодіння АДРЕСА_2 , де будучи обізнаний в тому, що за вказано адресою на даний час ніхто не мешкає, підійшов до розташованого на території домоволодіння будинку, та за допомогою каміння розбив скло металопластикового віка, тим самим потрапив до його приміщення. Після чого, ОСОБА_6 продовжуючи свій злочинний умисел, перебуваючи в приміщені будинку, заволодів майном, що належить потерпілій ОСОБА_7 а саме телевізор марки HYNDAY, чорного кольору, вартістю згідно наданих документів складає 2,500 гривень, підготувавши його для викрадення, однак не довів злочин до кінця з причин, що не залежали від його волі, був викритий місцевим мешканцем. Своїми злочинними діями ОСОБА_8 , міг спричинити майнової шкоди потерпілій ОСОБА_7 на загальну суму 2500 грн.

Умисні дії ОСОБА_8 кваліфікуються як кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, за ознаками: незакінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у житло, яке не доведене до кінця з причин, що не залежали від волі особи, вчиненого в умовах воєнного часу.

Крім того, ОСОБА_8 , діючи повторно з прямим умислом на таємне викрадення чужого майна, тобто усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, передбачаючи його шкідливі наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів щодо незаконного збагачення за рахунок чужого майна, переслідуючи корисливу мету збагатитись, будучи обізнаним про те, що з 24 лютого 2022 року на території України діє правовий режим воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України (запроваджений Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ІХ від 24.02.2022, дію якого неодноразово продовжено зокрема Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 01 травня 2023 року, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 02.05.2023 строк дії воєнного стану продовжено до 18 серпня 2023 року. 03.08.2023 року близько 09:20 год. прибув до домоволодіння АДРЕСА_3 , скориставшись тимчасовою відсутністю уваги з боку власника майна, впевнившись у відсутності ймовірних свідків та очевидців, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна і обернення його на свою користь, шляхом вільного доступу, таємно викрав майно, що належить потерпілому ОСОБА_9 , яке знаходилось поблизу будинку на неогородженій території домоволодіння, а саме: бетономішалку марки «FORTE-125», червоного кольору, вартістю згідно наданих документів складає 4,900 гривень. Обернувши вказане таємно викрадене майно на свою користь, ОСОБА_10 разом з ним з місця вчинення злочину зник, розпорядившись майном на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_9 , майнової шкоди у вигляді матеріального збитку у розмірі 4900 грн.

Умисні дії ОСОБА_8 кваліфікуються як кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

04 серпня 2023 року о 00:40 год. ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

04 серпня 2023 року слідчим СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч.4 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України, яке погоджено прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , яке вручено ОСОБА_6 та його захиснику.

Встановлені під час досудового розслідування обставини, які підтверджуються доданими до цього клопотання матеріалами, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаного кримінального правопорушення та існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Посилаючись на викладене, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігання існуючим ризикам, слідчий просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи у даному випадку є недостатніми.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримала та просила задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник проти задоволення вказаного клопотання не заперечували.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001548 від 03.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч.4 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України.

04 серпня 2023 року о 00:40 год. ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України і в той же день вручене

письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч.4 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень на цій стадії кримінального провадження підтверджується як поясненнями останнього під час судового розгляду, який повністю визнав обставини скоєння інкримінованих злочинів, так і доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколами огляду місця події від 03.08.2023; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколами огляду місця події від 03.08.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 04.08.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 04.08.2023.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя також враховує, що згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

Матеріалами кримінального провадження, зазначеними вище підтверджені два факти таємного викрадення чужого майна ОСОБА_6 , вчинені повторно, тому, слідчий суддя вважає пред`явлену підозру цілком обґрунтованою.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), тому можуть бути застосовані лише за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Таким чином, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, законних джерел заробітку та утриманців не має. Хоча, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, але раніше засуджувався за скоєння корисливого злочину. Згідно характеристики, за місцем мешкання характеризується негативно, зловживає спиртними напоями, схильний до скоєння крадіжок та інших правопорушень, що вказує на те, що залишаючись на свободі, матиме змогу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вичинити інше кримінальне правопорушення, що вказує на наявність існування ризиків, передбачених п. п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення доведено, що саме такий запобіжний захід відповідає тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу підозрюваного, а також є співмірним з реально існуючими ризиками, запобігти яким, окрім як застосуванням такого виняткового запобіжного заходу, - неможливо.

У зв`язку з цим жоден із більш м`яких запобіжних заходів у даних фактичних обставинах не буде ефективним і доцільним, оскільки застосування особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту не зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного, тому слідчий суддя не вбачає підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, за їх недостатністю для запобігання наявним ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки.

Разом з тим відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб виключити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ураховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, дані про його особу та наявні ризики, слідчий суддя дійшов висновку, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого є в кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є застава як альтернатива запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, в розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107360 грн. На думку слідчого судді, саме такий розмір застави буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками й достатнім стримуючим засобом, який зможе забезпечити гарантії належної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком у 60 днів, а саме, починаючи з 00-40 год. 04 серпня 2023 року у відповідності до ст. 208 КПК України.

Визначити кінцевий строк дії ухвали 02 жовтня 2023 року включно.

Визначити заставу в розмірі 107360 (сто сім тисяч триста шістдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному розмірі протягом дії цієї ухвали.

У разі внесення застави й звільнення підозрюваного з-під варти, зобов`язати його прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду та покласти на нього строком до 02 жовтня 2023 року включно такі обов`язки:

- не відлучатися із с. Лозуватка Криворізького району Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілими у даному кримінальному провадженні, за виключенням проведення процесуальних дій у вказаному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідного органу ТУ Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в цій ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно після її оголошення вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору та направити директору Державної установи «Криворізька установа виконання покарань (№3)» для виконання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції Дніпровського апеляційного суду, а особою, яка перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення їй копії ухвал

Слідчий суддя ОСОБА_13