Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

30 серпня 2023 року

смт Покотилівка Харківської області

Справа № 635/5475/21

Провадження № 1-кп/635/317/2023

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника- ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Харківського районного суду Харківської перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України.

У підготовчому засіданні прокурором було заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, можливість переховування від суду, незаконно впливати на свідка, потерпілого у цьому кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення. В обґрунтування клопотання прокурор посилався на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні повторного корисливого тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, що це може спровокувати його до того, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Також у клопотанні зазначається, що він офіційного не працює, не має стабільного джерела доходів, тобто у нього відсутні міцні соціальні зав`язки, є особою, яка неодноразово вчиняв корисливі злочини.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти продовження відносно нього строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи це тим, що його вина у вчиненні кримінального правопорушення не доведена, ризики відсутні, докази впливу на свідків відсутні. Щодо обрання запобіжного заходу поклався на розсуд суду.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 проти задоволенні клопотання також заперечував, просив відмовити в його задоволенні та обрати відносно свого підзахисного запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі. Зазначив, що клопотання прокурора не обґрунтоване, ризики не доведені, на даний час винуватість обвинуваченого у кримінальному правопорушенні не доведена.

Встановлені обставини, застосовані норми права та мотиви суду

Вислухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого, захисника, дослідивши клопотання та додани до нього докази, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою виходячи з наступного.

Відповідно до частини 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статті 177 КПК України.

Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів(ч.1 ст.197 КПК України).

Згідно вимог статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу, вчиняти інші кримінальні правопорушення та інше.

Вимогами статті 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язки, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

Так, під час досудового розслідування кримінального провадження відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який неодноразово продовжувався, останній раз 06 липня 2023 ухвалою Харьковского районного суду Харківської області до 03 вересня 2023 року включно.

Таким чином, суд вважає, що обґрунтованість підозри була врахована саме слідчим суддею при обранні запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 . Питання обґрунтованості пред`явленого, обвинувачення з огляду на стадію цього кримінального провадження(підготовка до судового розгляду) наразі не вирішується, оскільки докази, які на думку сторони обвинувачення його підтверджують, підлягають дослідженню в порядку глави 4 КПК України, і лише за наслідком судового розгляду буде вирішено питання обґрунтованості чи необґрунтованості пред`явленого обвинувачення.

Суд надаватиме оцінку винятково питанню існування та зміни заявлених прокурором ризиків, які у своїй сукупності можуть слугувати підставою для продовження запобіжного заходу тримання під вартою.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству.

Так, суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні повторно корисливого злочину, передбачених частиною 3 статті 185 КК України. Характер та фактичні обставини кримінального правопорушення свідчить про підвищену суспільну небезпеку ОСОБА_5 , оскільки він неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини, і знову обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисних корисливих кримінальних правопорушеннях. Санкція частини 3 статті 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років Відповідно до статті 12 КК України вказане правопорушенн відноситься до категорії тяжких злочинів. Враховуючи наведене є ризик того, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При цьому, суд враховує, що ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.

Згідно з вимогами пунктів 3 та 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

В даному випадку, суд погоджується, що існує ризик, передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду.

Зважаючи на те, що судовий розгляд у провадженні ще не розпочатий, ОСОБА_5 обізнаний про місце мешкання потерпілимх та свідків, якім відомі обставини вчинення злочину, показання яких відкриті обвинуваченому, з зазначенням їх місця проживання, контактних номерів телефону, останній може вчинити дії, спрямовані на здійснення незаконного психологічного або навіть фізичного впливу на вказаних осіб. У разі обрання більш м`якого запобіжного заходу, обвинувачений може здійснювати на них незаконний вплив з метою перешкоджання у наданні свідчень, які б підтверджували його причетність до вчинення злочину.

В даному випадку, суд погоджується з тим, що ризик, передбачений пунктом 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме незаконний вплив на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні продовжує існувати.

Обвинувачений ОСОБА_5 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності та був засуджений за корисливі злочини, на шлях виправлення не став і знову обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного корисливого кримінального правопорушення, відсутні законні джерела заробітку, не має стійких соціальних зав`язків, за таких обставин, суд вважає доведеним ризик, пов`язаний з тим, що перебуваючи на свободі він може вчинити інше кримінальне правопорушення

Наявність вищевказаних обставин у даному випадку, суд розцінює, як одну з підстав для обґрунтування того, що обвинувачений ОСОБА_5 , може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

За таких обставин, суд вважає доведеним ризик, пов`язаний з тим, що перебуваючи на свободі обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

Тому, у суду є обґрунтовані підстави вважати, що з моменту взяття обвинуваченого ОСОБА_5 під варту та до моменту вирішення вказаного клопотання не змінилися обставини, які стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити і більш м`який запобіжний захід.

Ураховуючи наведене, на думку суду, наразі існують підстави для продовження застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 раніше обраного запобіжного заходу, оскільки підстави, які були на час обрання та продовження обвинуваченому запобіжного заходу, продовжують існувати.

Об`єктивних даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, у судовому засіданні не встановлено.

Будь-яких доказів, які б свідчили про існування об`єктивних даних щодо можливості застосування інших, більш м`яких, запобіжних заходів, суду обвинуваченим та його захисником не надано.

Наведені прокурором в судовому засіданні підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є належним чином обґрунтовані та мотивовані, ризики наведені у клопотанні про обрання запобіжного заходу є встановленими та доведеними.

Тому обраний запобіжний захід - тримання під вартою відповідає особі обвинуваченого та встановленим обставинам - наявності ризиків, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки, а тримання під вартою є виправданим.

Відповідно до частини 3 статті 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у таких межах - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України).

Таким чином, враховуючи характер та обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачений ОСОБА_5 , беручи до уваги розмір шкоди, завданої таким кримінальним правопорушенням, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, суд дійшов висновку, що має бути визначена застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому еквіваленті складає 53 680 гривень 00 копійок, оскільки така застава не є завідомо непомірною для підозрюваного, здатна забезпечити його належну процесуальну поведінку та запобігти ризикам, встановленим слідчим суддею.

Також, у разі внесення застави, як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою(заставодавцем), для запобігання встановленим ризикам, на обвинуваченого ОСОБА_5 слід покласти додаткові процесуальні обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України.

На підставі вищевикладеного, суд перевіривши обґрунтованість та доцільність застосування запобіжного заходу, щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканість, дійшов висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави відповідає меті його застосування, є пропорційним заявленим прокурором ризикам та запобігає спробам вчинити дії, передбачені пунктам 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Крім того, обвинувачений ОСОБА_5 під час підготовчого засідання повідомив суд, що відмовляється від свого захисника ОСОБА_4 у зв`язку з розбіжністю правової позиції по даному кримінальному провадженню та просив суд залучити іншого захисника.

Захисник адвокат ОСОБА_4 після надання можливості для конфіденційного спілкування з обвинуваченим ОСОБА_5 , підтримав позицію обвинуваченого щодо відмови від захисника та просив суд прийняти її.

Згідно частини 1 статті 54 КПК України, підозрюваний, обвинувачений має право відмовитися від захисника або замінити його.

Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, вважає можливим прийняти відмову обвинуваченого ОСОБА_5 від захисника ОСОБА_4 у зв`язку із розбіжністю правової позиції захисту.

Відповідно до частини 1 статті 48 КПК України захисник може у будь-який момент бути залученим обвинуваченим за його проханням для участі у кримінальному провадженні. За змістом пункту 2 частини 1 статті 49 КПК України суд зобов`язаний забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні у випадку, якщо обвинувачений заявив клопотання про залучення захисника, але за відсутністю коштів чи з інших об`єктивних причин не може його залучити самостійно.

Заслухавши думку учасників судового провадження, враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_5 не може самостійно залучити захисника для участі у кримінальному провадженні у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, суд вважає клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 таким, що підлягає задоволенню та відповідно до пункту 2 частини 1 статті 49 КПК України залучає до участі у кримінальному провадженні захисника.

На підставі викладеного, керуючись статтями 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 194, 197, 314, 315, 392 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів - до 28 жовтня 2023 року включно.

Визначити суму застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому еквіваленті складає 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень 00 копійок.

Роз`яснити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що застава може бути внесена як ним, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області (одержувач: ТУ ДСА України в Харківській області; код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; р/р: UA 0006674) до сплину терміну тримання під вартою.

У разі внесення визначеної суми застави ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти звільнити та покласти на нього строком на два місяці наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першим викликом;

2) не відлучатися із населеного пункту, де він проживає без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Строк дії ухвали визначити шістдесят днів, тобто до 28 жовтня 2023 року включно.

Прийняти відмову обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від захисника ОСОБА_4 по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України.

Доручити Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях призначити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 захисника для здійснення захисту його інтересів за призначенням під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України, та забезпечити прибуття захисника у судове засідання, призначене на 27 вересня 2023 року о 13 годині 00 хвилин до Харківського районного суду Харківської області для участі у розгляді кримінального провадження.

Копію ухвали направити для виконання керівнику Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 в той саме строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Повний текст ухвали буде оголошений учасникам судового провадження 01 вересня 2023 року о 15 годині 20 хвилин.

Суддя ОСОБА_8