Справа № 630/626/23
Провадження № 1-кс/630/219/23
У Х В А Л А

Іменем України

30 червня 2023 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області, клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000345 від 28.06.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 28.06.2023 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 27.06.2023 в період часу з 20 год. 05 хв. по 20год. 50 хв. за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Пісочин, вул. Шевченка, 51, а саме на: легковий автомобіль Chevrolet volt д.н.з НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного серія НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ключ запалення вказаного автомобіля, шляхом позбавлення права користування, відчудження, розпорядження майном до вирішення процесуального рішення по суті справи.

Визначити місцем зберігання легкового автомобіля Chevrolet volt д.н.з НОМЕР_1 майданчик тимчасового зберігання транспортних засобів, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 106, ключа запалення - кімнату зберігання речових доказів відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП Харківської області, свідоцтво про реєстрацію транспортного серія НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 зберігати в матеріалах кримінального провадження.

Прокурор вважає, що вказане майно має суттєве значення у кримінальному провадженні як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна.

В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що в провадженні відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування за №0000345 за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 27.06.2023 до чергової частини відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 у гаражному приміщенні легковий автомобіль Chevrolet volt д.н.з НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_4 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження, у вигляді закритого перелому кісток середньої третини лівої гомілки.

За вказаним фактом СВ відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області 28.06.2023 розпочато кримінальне провадження №0000345, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

27.06.2023 слідчим відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 за адресою: Харківський район, смт. Пісочин, вул. Шевченка,51 в період часу з 20 год. 05 хв. по 20 год. 50 хв. було проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено легковий автомобіль Chevrolet volt д.н.з НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного серія НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ключ запалення вказаного автомобіля.

Вилучені речі на підставі постанови слідчого визнано речовими доказами.

Опитана слідчим ОСОБА_7 пояснила, що вона вийшла з будинку на прохання чоловіка про допомогу, побачила, що він спирається на одну ногу, пояснив їй, що впав в гаражі.

Опитаний ОСОБА_4 пояснив, що він з власної необережності перечепився через ящик з інструментами та впав, внаслідок чого пошкодив ногу.

Прокурор подала до суду заяву, в якій підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні, просила розглянути клопотання без її участі.

Від ОСОБА_7 надійшла заява, в якій вона зазначає, що заперечує проти задоволення клопотання прокурора про арешт майна з огляду на те, що на її думку, взагалі відсутній склад кримінального правопорушення, оскільки чоловік отримав тілесні ушкодження з власної необережності.

ОСОБА_4 , власник автомобіля, направив заяву, в якій зазначив, що тілесні ушкодження він отримав з власної необережності, проти клопотання прокурора заперечує.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку про часткове задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що підставою внесення відомостей до ЄРДР було отримання відомостей про те, що за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Пісочин, вул. Шевченка, 51 у гаражному приміщенні легковий автомобіль Chevrolet volt д.н.з НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_7 здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_4 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження, у вигляді закритого перелому кісток середньої третини лівої гомілки.

Постановою слідчого відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області майно, вилучене під час огляду 27.06.2023, визнано речовими доказами.

Таким чином, майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Щодо тверджень ОСОБА_7 та ОСОБА_4 про відсутність складу кримінального правопорушення, отримання ОСОБА_4 тілесних ушкоджень з власної необережності, а не з вини ОСОБА_7 , слідчий суддя зазначає, що під час розгляду клопотання про арешт майна судом не вирішується питання про винність особи, притягнення її до відповідальності. Саме в ході досудового розслідування мають бути проведенні необхідні слідчі дії, спрямовані на встановлення обставин отримання ОСОБА_4 тілесних ушкоджень.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, з урахуванням наведених доводів, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Щодо вимоги прокурора про визначення місця зберігання речового доказу, слідчий суддя звертає увагу, що згідноположення КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104, саме на сторону кримінального провадження, якій надані речові докази, покладено під час досудового розслідування обов`язок організувати належне збереження таких речових доказів та забезпечити їх схоронність.

Виходячи з наведеного, вирішення питання про визначення місця зберігання речового доказу не входить до компетенції слідчого судді, всі питання щодо зберігання речових доказів під час досудового розслідування мають прийматися стороною обвинувачення з урахування норм законодавства.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом позбавлення права користування, відчудження, розпорядження майном на майно, вилучене 27.06.2023, а саме на: легковий автомобіль Chevrolet volt д.н.з НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного серія НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ключ запалення вказаного автомобіля.

В іншій частині в задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1