Справа № 947/6313/20
Провадження № 1-кп/947/236/23
УХВАЛА

31.07.2023 м.Одеса

Київський районний суд м.Одеси у складі судді ОСОБА_1 , який здійснює кримінальне провадження одноособово,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному проваджені №0000130 від 23.01.2020 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.126-1 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м.Одеси перебуває кримінальне провадження №0000130 від 23.01.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.126-1 КК України.

Ухвалою суду від 24.11.2021 провадження у справі було зупинено у зв`язку з ухиленням обвинуваченого ОСОБА_3 від суду, оголошено його у розшук, надано дозвіл на затримання з метою приводу для розгляду клопотання прокурора про обрання щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Ухвалою судді від 14.06.2023 провадження у справі було відновлено та призначено судове засідання на 12.07.2023, яке було відкладено через клопотання призначеного захисника про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження на 14.07.2023. Через неявку обвинуваченого в судове засідання 14.07.2023 з поважних причин, судове засідання було відкладено на 31.07.2023.

Прокурор в письмовому клопотанні обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою просить застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки щодо нього є обґрунтоване обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якого передбачає позбавлення волі, а також наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, спрямовані на спроби переховуватися від суду, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Ризики прокурор обґрунтовує тим, що ОСОБА_3 офіційно не працевлаштований, не має соціальних зв`язків, ухилявся від суду, неодноразово піддавався приводам, через неявки в судові засідання та двічі перебував у розшуку.

Адвокат ОСОБА_5 заперечила проти застосування найсуворішого запобіжного заходу, оскільки ОСОБА_3 має постійне місце проживання, позитивну характеристику, а оголошення його двічі у розшук було з формальних підстав.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію захисника. Причини неявки у судові засідання пояснив зміною місця мешкання про що нікого не повідомив.

Суд вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали судової справи, дійшов висновку про те, що необхідно застосувати щодо обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою. При цьому суд виходить з наступного.

З обвинувального акту і доданих до нього матеріалів вбачається, що на обвинувачення ОСОБА_3 зібрані певні докази у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на певний строк, які ще не досліджувалися судом.

Відповідно до ст.177 КПК України суд вважає доведеною наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини:

може здійснити дії на спроби переховування від суду, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки він, не має офіційного джерела прибутку, постійного місця роботи, соціальних зв`язків, тричі піддавався приводам через неявки в судове засідання без поважних причин, переховувався від суду, двічі перебував у розшуку;

може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обґрунтовано обвинувачується у вчиненні умисного кримінального правопорушення;

може незаконно впливати на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини та оспорювання обвинувачення.

Суд, обговоривши з учасниками кримінального провадження можливість застосування інших менш суворих запобіжних заходів, враховуючи доведені ризики, обставини кримінального провадження, його суспільний інтерес, данні про особу обвинуваченого, дійшов висновку про те, що інші менш суворі види запобіжних заходів, окрім застави, не зможуть забезпечити мети заходів забезпечення кримінального провадження, досягнення якої вимагається Національним законодавством, що узгоджується з Рішенням ЄСПЛ «Доронін проти України».

Крім того, враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, беручи до уваги, що злочин вчинено без застосування насильства, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.314-317, 369-372 КПК України, ст.29 Конституції України, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року,суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», на строк 60 днів. Строк дії ухвали закінчується 29.09.2023.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 26800 (Двадцять шість тисяч вусумсот) грн.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибути до суду на виклик;

2) не відлучатися з м.Одеси без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця мешкання, роботи, навчання, номеру мобільного телефону;

4) утриматися від спілкування у будь-який спосіб з потерпілою ОСОБА_6 .

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч.8, 10, 11 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за згодою заставодавця.

Копію ухвали після її оголошення негайно вручити обвинуваченому та прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали.

Копію ухвали щодо обвинуваченого відправити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1