Справа №766/1352/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

встановила :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб.

Обґрунтування клопотання:

У провадженні СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження №0001059 від 30.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

На підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку, востаннє Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням установлено, що 22.05.2023 року, близько 12:00, ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 , таємно, умисно, з метою незаконного викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, шляхом вільного доступу піднявся на дах будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , звідки викрав супутникову антену моделі «СА-901» виробника ТОВ «Фабрика «Варіант», яка належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вартістю згідно висновку експерта № СЕ-19/122-23/1593-ТВ від 06.06.2023 складає 1500,00 грн. та сталевий краштейн для супутникової антени, довжиною 39 см, привареного до кутника, які з`єднані між собою металевим прутом 30 см, з трьома отворами для кріплення болтами до стіни, який належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вартість якого згідно висновку експерта № СЕ-19/122-23/1667-ТВ від 08.06.2023 складає 283 грн. 33 коп, після чого розпорядився викраденим майном на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 1500,00 грн , а потерпілому ОСОБА_9 матеріальну шкоду на суму 283 грн. 33 коп.

20 .07.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст.185КК України - тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану.

Підозра обгрунтовується наступними доказами:

- протоколом огляду місця події від 22.05.2023 року; протоколом огляду місця події від 29.05.2023року; протоколом огляду від 30.05.2023 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 31.05.2023 року; протоколом огляду від 31.05.2023 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 01.06.023року; протоколом огляду від 01.06.2023 року; висновком експерта № СЕ-19/122-23/1593-ТВ від 06.06.2023 року; висновком експерта № СЕ-19/122-23/1667-ТВ від 08.06.2023 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 31.05.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 09.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 09.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 09.06.2023року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 12.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 12.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , протоколом допиту ОСОБА_16 від 12.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 13.06.2023року; протоколом допиту свідка ОСОБА_18 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_19 , протоколом допиту свідка ОСОБА_20 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_21 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

З урахуванням особи підозрюваного, тяжкості покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання його винним, наявні ризиків, передбачені ст. 177 КК України, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний продовжить ухилятися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджатиме встановленню об`єктивної істини у кримінальному проваджені шляхом незаконного впливу на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню в інший спосіб.

Крім того, ОСОБА_4 не працевлаштований, не має постійного заробітку, що свідчить про те, що підозрюваний може продовжити свою злочинну діяльність та вчинення злочинів, що є єдиним джерелом його доходу. Будь-які відомості, які перешкоджають утриманню ОСОБА_4 в умовах слідчого ізолятору, відсутні.

Викладені ризики свідчать про те, що застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, не зможе забезпечити його належної поведінки та попередити спроби підозрюваного переховуватися від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням особи підозрюваного, тяжкості покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання його винним, наявності ризиків, передбачених ст. 177 КК України, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний продовжить ухилятися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджатиме встановленню об`єктивної істини у кримінальному проваджені шляхом незаконного впливу на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню в інший спосіб.

Викладені ризики свідчать про те, що застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, не зможе забезпечити його належної поведінки та попередити спроби підозрюваного переховуватися від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні.

Підозрюваний просив не застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Пояснив, що не має наміру ухилятися від слідства та суду, здійснювати тиск на потерпілого та свідка. На всі виклики слідчого він з`являвся вчасно, до суду також. Проживає у м. Херсоні постійно з народження з матірю.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

20 .07.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст.185КК України - тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану.

На даному етапі наявність обгрунтованої підозри у вчииненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 22.05.2023 року; протоколом огляду місця події від 29.05.2023року; протоколом огляду від 30.05.2023 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 31.05.2023 року; протоколом огляду від 31.05.2023 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 01.06.023року; протоколом огляду від 01.06.2023 року; висновком експерта № СЕ-19/122-23/1593-ТВ від 06.06.2023 року; висновком експерта № СЕ-19/122-23/1667-ТВ від 08.06.2023 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 31.05.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 09.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 09.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 09.06.2023року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 12.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 12.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , протоколом допиту ОСОБА_16 від 12.06.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 13.06.2023року; протоколом допиту свідка ОСОБА_18 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_19 , протоколом допиту свідка ОСОБА_20 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_21 .

Відповідно до ч.2 ст.177КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходк без наявності для цього підстав, передбачених цих Кодексом.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до приписів ч.1 ст.184 КПК України, якою визначені вимоги до клопотання про застосування запобіжного заходу, клопотання слідчого, серед іншого, має містити: короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому обвинувачується особа; посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177цього Кодексу; виклад обставин, на підставі яких слідчий дійшв висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Проте слідчий у клопотанні не наводить жодної обставини на доведення наявності хоч би одного ризику, тим більше не зазначає будь-яких доказів, а тільки цитує норми Кримінального процесуального Кодексу та висловлює певні припущення, що не може бути покладено в основу застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Обмеження розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних0 підстав для його застосування безвстановення їх наявності та обгрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог пункту 4 статті 5 Конвенції. Про це зазначено у параграгфі 85 рішення ЄСПЛ у справі Харченко проти України від 10.02.2011 року.

Обгрунтування ризиків у клопотанні зводиться до загальних фраз:

- продовжить ухилятися від органу досудового розслідування та суду;

- перешкоджатиме встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні шляхом незаконного впливу на потерпілого та свідків;

- перешкоджатиме кримінальному провадженню в інший спосіб;

- продовжити свою злочинну діяльність.

Слідчий, як рикик, зазначив, підозрюваний продовжить ухилятися від органу досудового розслідування. Але підозрюваний не ухилявся від органу досудового розслідування, прибував на всі виклики слідчого, самостійно з`явився до суду. Тому незрозуміло на якій підставі слідчий вказує, що підозрюваний «продовжить ухилятися від органу досудового розслідування» і які саме дії підозрюваного вкладає в поняття «ухилятися», оскільки ч.1 ст.177КПК України не містить такого ризику як «ухиляння від органу досудового розслідування», а визначає ризик як «переховування від органів досудового розслідування та/або суду». Якщо прокурор важає, що пдозрюваний може ухилятися від органу досудового слідства, то мав би надати докази існування намірів підозрюваного переховуватися від слідства та покнути місце свого проживання. Але клопотання не містить жодного обгрунтування наявності такої обставини.

У підозрюваного немає матеріальних можливостей для організації переховування.

Звичайно, ризик переховування можна припустити завжди, але в даному кримінальному провадженні він вкрай мінімальний.

Незрозумілим для суду залишився і зазначений слідчим ризик «перешкоджати встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні шляхои незаконного впливу на потерпілих та свідків», оскільки такої мети кримінального провадження як «встановлення об`єктивної істини» КПК України не містить, то і не може бути цьому перешкоджання. Якщо слідчий з прокурором вважають, що підозрюваний може незаконно вплинути на потерпілого та свідків, то необхідно було чітко зазначити в чому може полягати такий впли, на яких свідків і які наслідки такого впливу можуть бути для досудового розслідування. Адже згідно протоколів допиту свідків ніхо з них конкретно не вказав на ОСОБА_4 , як на особу, яка викрадала майно потерпілого, а частини свідків, вони у своїх показах зазначають, що нікого не бачили з супутниковою тарілкою та кранштейном в руках.

Щодо ризику перешкоджанню кримінальному провадженню в інший спосіб, то п.4 ч.1 ст.177 КПК Укпаїни ризиком зазначено перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що не рівнозначно «перешкоджанню в інший спосіб», бо «способів перешкоджаннюкримінальному провадженню» не визначено, а тому і не може бути перешкоджання в інший спосіб. А, якщо слідчий з прокурором, вважають, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню, то необхідно конкретно зазначити яким чином підозрюваний може перешкоджати даному кримінадльному провадженню.

Такого ризику як «продовження злочинної діяльності» ч.1 ст.177КПК України також не містить, рівно як такого терміну не містить і КПК України в цілому.

Всі інші обставини, зазначені у клопотанні, не є ризиками та підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Ані в клопотанні, ані в судовому засіданні прокурор жодним чином не обгрутував неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1 ст.183КПК України, а тільки зазначив, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків.

Згідно практики ЄСПЛ При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших запобіжних заходів» (п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі Харченко проти України, «тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу п.29 рішення ЄСПЛ від 11.10.2010 року у справі «Хайредінова проти України».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання, постійно проживає сім`єю - зі своєю матір`ю.

Відповідно до частини 3 статті 176КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, застосування якого передбачено для осіб, які є небезпечними для суспільства, і застосовується також з метою убезпечити суспільство від такої особи.

Підозрюваний не є небезпечним для суспільства в розумінні агресивності поведінки. ВІн вперше вчинив корисливий злочин.

За викладених обставин слідчий суддя вважає, що перебування підозрюваного під вартою за своєю фактичною суттю в даному крмінальному провадженні, виглдяатиме як «авансове відбування покарання в рахунок можливого призначення покарання у вигляді позбавлення волі. Що відповідно до КПК України не є метою і завданням запобіжних заходів.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у його рішенні від 26.06.1991 року у справі Лютельє проти Франції, попереднє ув`язнення не повинно бути передвісником покарання у вигляді позбавлення волі та не може бути «формою очікування обвинувального вироку».

Слідчий суддя з урахуванням всіх встановлених обставин приходить до висновку, що підозрюваному достатнім є застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , з покладанням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, і вважає, що такий запобіжний захід забезпечить виконання процесуальних обов`язків підозрюваним. Домашній арешт є досить суворим запобіжним заходом, оскільки обмежує вободу пересування та дій підозрюваного. Наявність такого запобіжного заходу як домашній арешт є стримуючим фактором щодо протиравної поведінки підозрюваного.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 183, 184, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному покидати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 20 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин.

Покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися із населенного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомлґти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання

- носити електронний засіб контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали до 21 вересня 2023 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня іі оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено о 12 годині 05 хвилин 28 липня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1