УХВАЛА

про арешт майна

01 серпня 2023 року м. Рівне

Слідча суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , слідчого, розглянувши клопотання слідчої СУ ГУНП в Рівненській області майора поліції ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження № 0000080 від 21.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України (далі - це ж кримінальне провадження) про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий у рамках кримінального провадження № 0000080 від 21.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, звернувся до суду із клопотанням яке погоджене прокурором Рівненської обласної прокуратури ОСОБА_4 у якому просить суд накласти арешт на речі вказані у клопотанні.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 21.03.2023 до чергової частини ГУНП в Рівненській області надійшов рапорт заступника начальника УМП ГУНП ОСОБА_5 про те, що в ході проведення оперативно-розшукових заходів встановлено, що на території м. Рівне громадянин ОСОБА_6 , будучи фізичною особою-підприємцем у сфері міжнародних пасажирських перевезень, за попередньою змовою з іншими особами, з корисливих мотивів, вчиняють дії щодо незаконного переправлення осіб чоловічої статі призовного віку через кордон з метою їх ухилення від військового призову.

До матеріалів кримінального провадження долучено рапорт начальника відділу УМП ГУНП в Рівненській області майора поліції ОСОБА_7 , про те, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , будучи водієм ТОВ «Острог Транс Бус» та багатодітним батьком, за вказівкою ОСОБА_9 на транспортному засобі Mercedes з реєстраційним номером НОМЕР_1 здійснює перевезення чоловіків, які мають намір незаконно переправитись через державний кордон України.

Крім того, ОСОБА_9 з метою незаконного переправлення чоловіків-ухилянтів від мобілізації через державний кордон України організовує оформлення їх водіями у ТОВ «Острог Транс Бус» на підставі трудового договору та вносить таких осіб з допомогою електронного цифрового підпису (ЕЦП) в систему «Шлях» через електронний кабінет перевізника на сайті Укртрансбезпеки за окремо визначену грошову винагороду. Після цього, чоловіки, які таким чином влаштувались водіями у ТОВ «Острог Транс Бус» на наданому ОСОБА_9 транспортному засобі безперешкодно переправляються як водії через державний кордон України, залишають транспортний засіб у визначеному місці в Республіці Польща та не повертаються до України.

Вказана інформація підтверджується матеріалами кримінального провадження, зокрема, фактичними даними, отриманими в ході проведення негласних слідчих (розшукових) дій.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна відомості про право власності на нерухоме майно, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , зареєстровано право приватної власності за ОСОБА_10 .

Згідно досьє відділу кримінального аналізу ГУНП в Рівненській області, ОСОБА_11 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

28.07.2023 на підставі ухвали слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_12 від 17.07.2023 було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_3 , за місцем проживання ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході якого виявлено та вилучено: блокнот чорного кольору з чорновими записами; мобільний телефон марки «РОСО Х3 Pro» IMEI: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 з сім-картами а/н НОМЕР_4 , а/н НОМЕР_5 ; сім-карта 4G| LTE НОМЕР_6 .

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п.8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майно є речі, документи, гроші тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно вимог ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Згідно вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із видів забезпечення кримінального провадження. Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до статей 94, 132, 173 КПК України при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого (прокурора), який звертається з проханням про арешт майна, оскільки згідно зі статтею Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною третьою статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому тільки у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу («матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення»), тобто має ознаки речового доказу.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищевикладене, положення ч.2 ст.173 КПК України є необхідним накласти арешт на майно, про яке йдеться у клопотанні, яке було вилучено за вищевказаних обставин, як таке, що відповідає критеріям ст.98 КПК України, з метою збереження майна, як речового доказу, яким майно визнано у кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до зникнення, втрати вказаного майна, у зв`язку з чим можуть настати наслідки, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173,395 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно, а саме на:

- блокнот чорного кольору з чорновими записами;

- мобільний телефон марки «РОСО Х3 Pro» IMEI: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 з сім-картами а/н НОМЕР_4 , а/н НОМЕР_5 ;

- сім-карту 4G| LTE НОМЕР_6 ;

що вилучене за місцем проживання: ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_3 та позбавити всіх осіб, які мають відношення до вказаного майна, можливості відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя Рівненського міського суду Оксана КРИЖОВА