Житомирський апеляційний суд
Справа №296/2494/23 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.422 КПК Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2023 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 24.03.2023,

в с т а н о в и в:

Зазначеною ухвалою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого управління ГУНП у Житомирській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР та зобов`язання вчинити певні дії за заявою від 17.03.2023.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді, як незаконну. Вважає, що слідчий суддя при розгляді його заяви порушив вимоги КПК України.

Заслухавши доповідь судді, доводи ОСОБА_6 в підтримку апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження, а також ухвалу слідчого судді в межах, передбачених ст.404 КПК України, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Так, відповідно до п.18 ч.1 ст.3, ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя здійснює у порядку, передбаченому цим Кодексом, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні шляхом вирішення питань, винесених на його розгляд сторонами та віднесених до його повноважень цим Кодексом.

Як вважає апеляційний суд, слідчим суддею при розгляді скарги ОСОБА_6 дотримано вище зазначених вимог кримінального процесуального Закону.

Як вбачається з матеріалів провадження №296/2494/23, ОСОБА_6 17.03.2023 звернувся ГУНП в Житомирській області із заявою про вчинення начальником СУ ГУНП в Житомирській області кримінальних правопорушень, передбачених ст.382, 396 КК України, з наданням йому витягів з ЄРДР і пам`ятки потерпілого (а.п.1 оборот).

20.03.2023, оскільки уповноважені особи ГУНП в Житомирській області не виконали норми ст.55, 214 КПК України, ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира з відповідною скаргою про визнання бездіяльністю СУ ГУНП у Житомирській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР та зобов`язанням вчинити певні дії (а.п.1).

При цьому, відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Приписами ч.2 ст.214 КПК України зазначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Згідно з ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР урегульовано «Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженим Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298.

Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

В свою чергу, в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, прокурор або інша службова особа, дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому, зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві (повідомленні) містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За результатами апеляційної перевірки судового провадження, апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді про те, що заява ОСОБА_6 від 17.03.2023 про вчинення кримінального правопорушення не містить передбаченого процесуальним законодавство викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, оскільки, як вбачається зі змісту цієї заяви про кримінальні правопорушення, вона не містить жодних фактичних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення зазначеними в повідомленні особами кримінально-караного діяння, як і не містить жодних доказів на підтвердження такого, а тому наведене не може бути підставою для скасування рішення слідчого судді.

Так, слідчий суддя, вирішуючи скаргу ОСОБА_6 правильно звернув увагу, що у поданій 17.03.2023 заяві до СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 просив внести до ЄРДР відомості про вчинення начальником СУ НП в Житомирській області кримінальних правопорушень у зв`язку з перешкодами у виконанні рішення Богунського районного суду від 21.10.2021 у справі №295/13682/21. Разом з тим, начальник СУ НП в Житомирській області ніякого відношення до виконання рішення Богунського районного суду від 21.10.2021 у справі №295/13682/21 не має, оскільки зобов`язання виконати вказане рішення (згідно його змісту) було покладено на уповноваженого прокурора Житомирської окружної прокуратури. Наведені з цього приводу відповідні доводи слідчого судді апеляційною скаргою не спростовано.

Таким чином, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, спростовуються вищевикладеним, за відсутності обґрунтованих підстав для скасування оскаржуваного рішення.

Істотних порушень норм КПК України при розгляді скарги ОСОБА_6 , які були б підставою для скасування ухвали слідчого судді не допущено.

Керуючись ст.ст.404, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 24.03.2023, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого управління ГУНП у Житомирській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР та зобов`язання вчинити певні дії за заявою від 17.03.2023, - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :