УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Іванків Іванківського району Київської області, українки, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні №0000436 від 03.03.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у межах строку досудового розслідування, тобто до 16.06.2023, без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання зазначено, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000436 від 03.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Постановою заступника керівника Київської обласної прокуратури ОСОБА_8 від 28.03.2023 проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доручено СУ ГУ НП в Київській області.

16.03.2023 начальником слідчого відділу Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області в порядку ст.ст. 111, 276-277 КПК України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 1 ст. 115 КК України.

17.03.2023 о 16 год. 00 хв. (фактично о 12 год. 40 хв.) ОСОБА_6 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

Пред`явлена підозра ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення від 24.02.2023; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 03.03.2023., протоколом огляду місця події від 03.03.2023; протоколом огляду предмету від 09.03.2023, протоколом огляду речового доказу від 03.03.2023, висновком судово-медичного експерта №88/112, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 03.03.2023, протоколом огляду речей (відеозапису) від 03.03.2023 за участю свідка ОСОБА_10 , протоколом огляду речей (відеозапису) від 04.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 04.03.2023, протоколом огляду речей (відеозапису) від 04.03.2023, протоколом огляду речей (відеозапису) від 06.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 06.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 06.03.2023, протоколом огляду речей (відеозапису) за участю свідка ОСОБА_13 від 06.03.2023, протоколом пред`явлення для впізнання особи за фотознімками за участю свідка ОСОБА_13 від 06.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 06.03.2023, протоколом огляду предметів від 09.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 09.03.2023, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області підозрюваній ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 17.05.2023

Постановою заступника керівника Київської обласної прокуратури від 09.05.2023 строк досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні продовжений до трьох місяців, а саме до 16.06.2023.

Строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_6 закінчується 17 травня 2023 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється за можливе через особливу складність провадження та необхідність проведення слідчих та процесуальний дій.

Для проведення ряду слідчих та процесуальних дій потрібний додатковий строк не менш як один місяць, який сплине 16 червня 2023 року.

У досудового розслідування є достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 , будучи повідомленим про підозру у вчиненні злочину (відповідно до ст. 12 КК України) може:

- згідно п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрювана ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є злочином особливо тяжким, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, тому підозрювана, знаючи про тяжкість покарання, що їй загрожує, у разі визнання винуватою у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, з метою уникнення покарання за вчинений нею злочини може переховуватися від органу досудового розслідування та в подальшому від суду. Крім цього, підозрювана на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей немає, не працевлаштована, тобто не має стримуючих соціальних зв`язків, які можуть дисциплінувати її поведінку та стримувати на території Вишгородського району та/або Києва чи Київської області.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

- згідно п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрювана ОСОБА_6 перебуваючи на волі, може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння чи залякування потерпілої та свідків у даному кримінальному провадженні, у тому числі здійснення стосовно останніх насильницьких дій з використанням отрут, також підозрюваній вручено дане клопотання з додатками до нього, в яких вказано повні анкетні дані потерпілої та свідків у даному кримінальному провадженні. Крім того, слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України.

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

- згідно п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрювана ОСОБА_6 здійснила злочин проти життя та здоров`я особи загальнонебезпечним способом з використанням конспірації та отрути, що не виключає використання аналогічних методів вчинення нових злочинів щодо свідків та інших учасників кримінального процесу під час перебування її на волі.

Застосування до підозрюваної ОСОБА_6 , більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, пов`язаними із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження та вчиненням нових злочинів.

У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_6 ..

Просить продовжити підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 16 червня 2023 року та утримувати її в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України в м. Києві, що за адресою м. Київ, вул. Дегтярівська, 13, без визначення розміру застави.

Прокурор та слідчий клопотання підтримали у повному обсязі, просили задовольнити за підставами викладеними в ньому.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, посилаючись при цьому на необгрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала доводи захисника, та зазначила, що вину не визнає.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_6 , 16.03.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області від 18.03.2023 підозрюваній ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 17.05.2023.

Згідно із ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

З огляду на приписи ч.4 ст.199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання особи під вартою згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу, однак з урахуванням додаткових відомостей і спливу строку досудового розслідування.

Загальні підстави і порядок застосування запобіжного заходу визначені у ст.194 КПК України, конструкція якої передбачає три рівня дослідження слідчим суддею обставин (фактів):

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

У цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто в умисному вбивстві.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Для визначення причетності ОСОБА_6 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджені відомості, надані сторонами, зокрема: заяву про вчинення кримінального правопорушення від 24.02.2023; протокол допиту потерпілої ОСОБА_9 від 03.03.2023., протокол огляду місця події від 03.03.2023; протокол огляду предмету від 09.03.2023, протокол огляду речового доказу від 03.03.2023, висновок судово-медичного експерта №88/112, протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 03.03.2023, протокол огляду речей (відеозапису) від 03.03.2023 за участю свідка ОСОБА_10 , протокол огляду речей (відеозапису) від 04.03.2023, протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 04.03.2023, протокол огляду речей (відеозапису) від 04.03.2023, протокол огляду речей (відеозапису) від 06.03.2023, протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 06.03.2023, протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 06.03.2023, протокол огляду речей (відеозапису) за участю свідка ОСОБА_13 від 06.03.2023, протокол пред`явлення для впізнання особи за фотознімками за участю свідка ОСОБА_13 від 06.03.2023, протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 06.03.2023, протокол огляду предметів від 09.03.2023, протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 09.03.2023, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Досліджені відомості переконують слідчого суддю в тому, що підозрювана могла вчинити кримінальне правопорушення, отже на даному етапі підозра є обґрунтованою. Разом з тим, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Щодо ризиків кримінального провадження, то слідчий у клопотанні та прокурор у судовому засіданні зазначають про ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:

- з метою уникнення покарання за вчинений злочини підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та в подальшому від суду;

- може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння чи залякування потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що ризики, які існували на час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати.

Так, наразі обґрунтованими є ризик переховування, оскільки ОСОБА_6 не будучи ізольованою від суспільства, може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, про що свідчить те, що остання обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке караються позбавленням волі на строк до п`ятнадцяти років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо продовження строку запобіжного заходу враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_6 , у сукупності з іншими обставинами. Крім того, слідчий суддя оцінює також ті обставини, що підозрювана неодружена відсутні на її перебуванні утриманці, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. Також слідчим суддею враховано, що підозрювана працює та позитивно характеризується за місцем роботи.

Отже, надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваної наслідків переховування у вигляді її можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, подальше застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Крім того, встановлено продовження існування ризику передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що в разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрювана ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно шляхом підбурювання, вмовляння, залякування впливати на показання потерпілих та свідків.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Також прокурором доведено про продовження існування ризику щодо можливого вчинення іншого кримінального правопорушення (п.5 ч.1 ст. 177 КПК України).

З огляду на наведене, з урахуванням складності кримінального провадження та обсягу матеріалів кримінального провадження, необхідністю проведення слідчих, процесуальних дій, слід продовжити строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_6 , що у даному випадку, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи.

При цьому, враховуючи, що ОСОБА_6 , обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тому підстав для визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу у даному випадку слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 196, 195, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, - задовольнити.

Продовжити підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 16 червня 2023 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 16.05.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1