Справа № 183/224/23
№ 1-кп/183/937/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2023 року Дніпропетровська обл.,

м. Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченої ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001002 від 23.10.2022 року за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Кондрашівка, Куп`янського р-ну, Харківської обл., громадянки України, з вищою освітою, одруженої, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.111-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В судовому засіданні прокурор Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 заявив клопотання від 24.07.2023 р. про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувають матеріали кримінального провадження №0001002 від 23.10.2022 по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч.5 ст.111-1КК України - у колабораційній діяльності, тобто у добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території.

Під час досудового розслідування вказаного провадження ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області стосовно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 04.06.2023 включно.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано обвинувачується: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с. Кіндрашівка, Куп`янського району, Харківської області, громадянка України, з вищою освітою,не працююча, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, яке відповідно до ч.5 ст.12 КК України являється тяжким злочином, за який Законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

Метою продовження відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання виникненню ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Одночасно ці обставини підтверджують недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам. Крім того обрати більш м`який запобіжний захід не виявляється можливим, оскільки на теперішній час частина території Куп`янського району перебуває під окупацією військ Російської Федерації, що унеможливлює контроль за процесуальною поведінкою обвинуваченої та значно збільшує вищевказані ризики.

Враховуючи, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_5 .

Відповідно до рекомендацій роботи судів в умовах воєнного стану Ради суддів України, зазначено, що у випадках, коли територіальну підслідність кримінальних правопорушень змінено, а матеріали кримінальних проваджень через військові дії не було передано або передано не в повному обсязі, доцільно орієнтувати суди щодо однакового застосування положень ст. 199 КПК України, відповідно до яких суддя насамперед зобов`язаний перевірити обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик, передбачений ст. 177 КПК України, не зменшився, або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою. До вказаних обставин (ризиків) безумовно належить військова агресія проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Територія Куп`янського району Харківської області відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 відноситься до території, на яких ведуться (велися) бойові дії.

На цих підставах заявник клопотання просить продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання з підстав, викладених в ньому.

В судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_5 заперечувала проти заявленого клопотання.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 заперечував проти заявленого прокурором клопотання. Пояснив, що ризики на які посилається прокурор є необґрунтованими. Просив змінити запобіжний захід на більш м`який ніж тримання під вартою.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, слідчий суддя доходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.111-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02.12.2022 р. до ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

24.01.2023 ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області стосовно обвинуваченої ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 24.03.2023 включно.

06.04.2023 ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області стосовно обвинуваченої ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 04.06.2023 включно.

01.06.2023 ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області стосовно обвинуваченої ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 30.07.2023 включно.

Обґрунтовуючи клопотання прокурор у судовому засіданні пояснив, що маються ризики, передбачені п.п. 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачена може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може здійснити спробу незаконного впливу на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інші кримінальні правопорушення.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.

Обґрунтовуючи наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, обвинувачена ОСОБА_5 може переховуватись від суду, прокурор посилався лише на тяжкість покарання, яке може бути призначене обвинуваченому у разі визнання її винною у інкримінованому злочині.

На підтвердження наявності вказаного ризику, окрім усних пояснень, прокурором не надано жодного доказу.

У зв`язку з цим суд вважає, що саме по собі тяжкість покарання не є беззаперечною підставою, яка доводить наявність вказаного ризику. Отже, існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведено.

Щодо наявності ризику, передбаченого ч. 2 ст. 177 КПК України, щодо можливості обвинуваченої знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, суд зазначає наступне.

Як пояснив в судовому засіданні прокурор всі докази у даному кримінальному провадженні зібрані та знаходяться у нього. Однак, прокурор не надав доказів того яким чином обвинувачена може знищити, сховати або спотворити ті докази, які знаходяться у нього.

Отже, існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведено.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України суд зазначає наступне.

Під час судового провадження допитані всі свідки як сторони обвинувачення, так і сторони захисту. Однак, положення ч. 14 ст. 352 КПК України дозволяють повторний допит свідків під час якого свідки можуть змінити свої показання. Враховуючи, що обвинуваченій відомі прізвища та адреси свідків у цьому кримінальному провадженні, то суд вважає реальне існування цього ризику (передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Прокурор також посилався на наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Однак, на підтвердження вказаних ризиків прокурором не надано жодного доказу.

Отже, існування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведено.

Прокурор також посилався на наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інші кримінальні правопорушення.

Однак, обвинувачена ОСОБА_5 раніше не судима, той факт, що їй висунуте обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, само по собі не свідчить про можливість вчинення нею інших кримінальних правопорушень. Таким чином, наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є сумнівним.

Отже, існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведено.

Частиною 6 ст. 176 КПК України, передбачено, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.

Отже, до обвинуваченої ОСОБА_5 можливо застосувати виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, а тому розмір застави у кримінальному провадженні судом не визначається.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України (ч. 4 ст. 183 КПК України).

Враховуючи встановлені підстави та обставини кримінального провадження суд не вбачає підстав для встановлення розміру застави у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене суд вважає клопотання прокурора таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 314-316, 369-372, 176, 177, 178, 183, 193, 194, 197, 314-316, 331, 369, 372, 376, 392 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання від 24.07.2023 р. прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 заявленого у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань заявленого у кримінальному провадженні № 0001002 від 23.10.2022 року у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, - задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченої ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 24 (включно) вересня 2023 року, без визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому, прокурору, та направити до державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою протягом цього ж строку з дня вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали оголошений 28 липня 2023 р. о 08 год. 50 хв.

Суддя ОСОБА_1