Номер провадження:1-кс/521/4456/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2022 року м. Одеса

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , за участю слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши в залі Малиновського районного суду м. Одесі клопотання слідчої СВ Відділу поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування №0001202 від 21.10.2022 року, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- вироком Київського районного суду м. Одеси від 16.04.2016 року за ч.3 ст.185 КК України, до покарання у виді позбавлення волі, строком на 3 (три) роки;

- вироком Малиновського районного суду м. Одеси від 24.11.2020 року за ч.3 ст.185 КК України, до покарання у виді позбавлення волі, строком на 3 (три) роки 3 (три) місяці, звільнився 06 травня 2022 року;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, слідчий суддя

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З клопотання вбачається, що, приблизно о 03 годині 00 хвилин 07 жовтня 2022 року ОСОБА_5 перебував за місцем свого мешкання у квартирі АДРЕСА_2 України.

Маючи обізнаність про те, що мешканець кімнати № 189 за вищевказаною адресою ОСОБА_8 відсутній вдома через службу в лавах Збройних сил України, у ОСОБА_5 виник кримінально протиправний намір, направлений на таємне викрадення майна ОСОБА_8 , яке могло перебувати у приміщенні, де він постійно проживає.

При цьому, ОСОБА_5 керувався корисливим мотивом та переслідував мету заволодіти в незаконний спосіб майном ОСОБА_8 , після чого реалізувати його третім особам, отримавши за це грошові кошти.

Реалізуючи свій кримінально протиправний намір, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та їх суспільно небезпечні наслідки, бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, маючи судимість за вироком Малиновського районного суду м. Одеси від 24.11.2020 за скоєння злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України з призначеним та повністю відбутим покаранням у вигляді позбавлення волі строком на 3 роки та 3 місяці, тобто повторно та в умовах воєнного стану, запровадженого Указом Президента України від 24.02.2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, який продовжено з 23.08.2022 строком на 90 діб відповідно до Указу Президента України від 12.08.2022, затвердженого Законом України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15.08.2022, ОСОБА_5 , маючи впевненість, що його дії є непомітними для інших осіб, тобто таємними, незаконно проник через незачинені на замок вхідні двері шляхом їх відкриття за ручку, до кімнати АДРЕСА_3 України, де побачив на стіні кімнати закріплений телевізор марки «LG» моделі «42РJ250» (далі телевізор), який належить ОСОБА_8 .

У цей момент, ОСОБА_5 остаточно визначився з предметом свого кримінально протиправного посягання, яким став телевізор.

Продовжуючи реалізацію свого кримінально протиправного наміру та доводячи його до кінця, ОСОБА_5 зняв зі стіни телевізор і виніс його з приміщення кімнати, отримавши в такий спосіб можливість розпорядитися цим майном на власний розсуд, чим заподіяв його власнику ОСОБА_8 майнову шкоду у розмірі 5116 гривень 67 копійок, яка складається з вартості викраденого майна на момент скоєння злочину.

Враховуючи вищевикладене, орган досудового розслідування у своєму клопотанні просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засідання підтримав клопотання, оскільки вважав мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1ст. 177 КПК України.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечуваа проти клопотання, просила застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Вивчивши клопотання з доданими матеріалами, а також вислухавши думку учасників, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ч.1, ч.2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так слідчим суддею встановлено, що СВ Відділом поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені внесеному до ЄРДР за №0001202 від 21.10.2022 року, а Малиновською окружною прокуратурою м. Одеси здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення крадіжка, вчинена у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану

12.12.2022 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні злочину , підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події; допитом потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом отримання добровільно наданих предметів ОСОБА_5 , а саме телевізор марки "LG", який належить потерпілому ОСОБА_8 ; протоколом огляду предметів, які були добровільно видані ОСОБА_5 , а саме телевізор марки "LG", модель 42PJ250, який належить ОСОБА_8 ; протоколом зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-, кінозйомки, відеозапису. чи засобів фото-, кінозйомки. відеозапису з приміщення ломбарду "ЄВ.РО.ФІНАНСИ"; протоколом огляду документів, а саме відеозапису з камери відеоспостереження ломбарду "ЄВ.РО.ФІНАНСИ", на якому зафіксовано ОСОБА_5 , який здійснює продаж телевізора марки "LG", модель 42PJ25; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; одночасним допитом свідка ОСОБА_11 і ОСОБА_5 , в якому ОСОБА_5 підтвердив факт вчинення крадіжки телевізора марки "LG", модель 42PJ25; та іншими матеріалами в сукупності.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, за скоєння якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, яке, відповідно до ст. 12 КК України, відносяться до категорії тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам (за ч. 1 ст. 177 КПК України) переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

ОСОБА_5 згідно зі ст.12 КК України підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років позбавлення волі, тобто покарання, яке тягне за собою несприятливі наслідки, а тому підозрюваний, для якого настання вказаних наслідків є небажаним, може вдатися до спроб переховуватись від органу досудового розслідування. Вивченням характеристики підозрюваного встановлено, офіційно не працевлаштований, що не забезпечує постійного джерела доходів та можливості забезпечувати утримання інших осіб, відсутність у підозрюваного соціальних зв`язків.

Таким чином, наявність у підозрюваного місця реєстрації не може виключити ризику його ухилення тобто існує реальна загроза, що останній буде переховуватись від органів досудового розслідування та від суду, що передбачено п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Також, в ході досудового розслідування було допитано свідків, покази яких мають суттєве значення у кримінальному провадженні, а тому, після того, як ОСОБА_5 ознайомиться із наданими показаннями, протоколи допитів які було надано на обґрунтування застосування запобіжного заходу та вручення для ознайомлення, останній, перебуваючи на волі, зможе безперешкодно впливати на вказаних осіб, з метою зміни їх показів та ухилення від кримінальної відповідальності, що підтверджує наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід врахувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частина 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтувати свої висновки лише на показання, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатись на них ( частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на потерпілих і свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Крім того, аналізуючи мотиви та мету злочину, в якому підозрюється

ОСОБА_5 , слідує, що даний злочин вчинено з корисливих мотивів та мав на меті збагатитися за рахунок продажу викраденого майна, що в комплексі з попередніми фактами притягнення до кримінальної відповідальності свідчить про схильність підозрюваного до скоєння кримінальних правопорушень корисливої спрямованості, оскільки раніше ОСОБА_5 визнавався судами винним за ст. 185 КК України, а саме: вироком Київського районного суду м. Одеси від 26.04.2016 за скоєння злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, до покарання у виді позбавлення волі строком на 3 (три) роки, з утриманням в кримінально-виконавчій установі, визначеній органами, які відають виконання покарань; вироком Малиновського районного суду м. Одеси від 24.11.2020 за скоєння злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, до покарання у вигляді позбавлення волі, строком на 3 роки 3 місяці, у зв`язку із чим є підстави вважати, що підозрюваний матиме можливість вчинити аналогічне тому, у якому підозрюється , кримінальне правопорушення, тобто існує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_13 , офіційно не працевлаштований, розлучений, дітей на утриманні не має, раніше притягувався неодноразово до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів з корисливих мотивів.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Слідчий суддя приходить до висновку, що в даному випадку є виправданим застосування до підозрюваного ОСОБА_13 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відтак, метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_13 , є досягнення дієвості цього провадження, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Викладене дає підстави вважати, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування, тому стосовно підозрюваного ОСОБА_13 необхідним є застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Доводи у судовому засіданні захисника підозрюваного не спростовують висновків суду щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обмежень щодо застосування найбільш сурового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передбачених ч.2 ст.183 КПК України слідчим суддею під час судового розгляду не встановлено.

Слідчий суддя вважає за необхідне визначити на підставі п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави у розмірі 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 132,176,177,178,183,186,193,194,196,197,205, 615 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчої СВ Відділу поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування №0001202 від 21.10.2022 року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державна установа «Одеський слідчий ізолятор».

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 40 /сорока/ розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 99 240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатись із населеного пункту, в якому він перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім необхідності переміщення в більш безпечне місце, в період воєнного стану в Україні або отримання невідкладної медичної допомоги;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон або інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 45 (сорок п`ять днів), в межах строку досудового розслідування, і обчислюється з моменту затримання, тобто з 29.12.2022 року та припиняє свою дію 12.02.2023 року.

Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному та направити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом встановленого законом строку з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1