Провадження №11-сс/824/35/2023 Доповідач - ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 січня 2023 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря - ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_6 ,

підозрюваного (в режимі ВКЗ із ДУ

«Київський слідчий ізолятор») - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0003954 від 21.11.2022 року, за апеляційною скаргою підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 23 листопада 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 19.01.2023 року, включно, із визначенням застави у розмірі 104 000,00 гривень,-

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, із середньою освітою, непрацюючому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В С Т А Н О В И Л А :

Слідчим відділом Дарницького УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003954 від 21.11.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

21 листопада 2022 року ОСОБА_7 затримано в порядку ст.208 КПК України.

22 листопада 2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненнікримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

22 листопада 2022 року старший слідчий Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, мотивуючи клопотання наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та наявністю реальних ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 23 листопада 2022 року клопотання слідчого задоволено, до підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19.01.2023 року, включно, із застосуванням застави у розмірі 140 000,00 гривень. Обґрунтовуючи своє рішення слідчий суддя послався на обставини, які вказують на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення, доведеність прокурором існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та доведеність того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

На ухвалу слідчого судді підозрюваний ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій не погоджується з ухвалою, вважає її незаконною та необґрунтованою в частині призначення йому розміру застави. Тому просить апеляційний суд переглянути ухвалу слідчого судді саме щодо визначеної суми застави.

Заслухавши:

- доповідача - суддю апеляційного суду;

- прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги підозрюваного, ухвалу слідчого судді просив залишити без змін, як законну та обґрунтовану;

- підозрюваного та його захисника, які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити;

- ознайомившись з матеріалами клопотання та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Згідно положень ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Приймаючи до уваги, що ухвала слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 23 листопада 2022 року, оскаржена підозрюваним ОСОБА_7 лише в частині визначення йому розміру застави, колегія суддів, з огляду на норми ст.404 КПК України, враховує відсутність правових підстав для перегляду ухвали слідчого судді в інший її частині.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Нормами ч.3 ст.183 КПК України передбачено обов`язок слідчого судді при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом. При цьому в ухвалі слідчого судді обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування.

Згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує 80 чи 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Визначаючи розмір застави, необхідно враховувати і практику Європейського суду з прав людини, згідно з якою, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні (рішення у справі «В. проти Швейцарії» 14379/18 від 26.01.1993 року, «Мангурас проти Іспанії» 12050/04 від 08.01.2009 року).

Отже, доводи апеляційної скарги підозрюваного щодо необґрунтованості ухвали слідчого судді в частині визначення розміру застави, є безпідставними, оскільки, слідчим суддею перевірено та досліджено докази, надані слідчим та стороною захисту, взято до уваги обставини кримінального провадження, враховано тяжкість злочину та обставини його вчинення, підвищену суспільну небезпеку інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення, також слідчим суддею взято до уваги дані, які характеризують особу підозрюваного, його вік, сімейний, майновий стан та стан здоров`я, його репутацію, наявність судимостей. Окрім цього, враховано й наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, після чого вірно та аргументовано, визначено заставу у розмірі 104 000,00 гривень, що зможе забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Зважаючи на викладене, застава у розмірі 104 000,00 гривень є такою, що співвідноситься з даними про особу підозрюваного й доведена стороною обвинувачення про необхідність застосування її саме у такому розмірі для гарантування належної процесуальної поведінки підозрюваного, на підставі чого суд апеляційної інстанції вважає її завідомо помірною для підозрюваного, а отже такою, що визначена відповідно вимог КПК України.

Тобто, такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а також належну процесуальну поведінку підозрюваного, не порушуючи при цьому його прав.

У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, суд зазначив: «п.78. Гарантії передбачені п.3 ст.5 Конвенції покликані забезпечить не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, вказана сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, чи дій проти поручителів, у випадку його відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого».

Така ж позиція щодо помірності розміру грошової застави міститься і в рішенні по справі «Єлоєв проти України»: «Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішення суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язків, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання».

За таких обставин, з урахуванням приписів ст.404 КПК України, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку відсутні будь-які правові підстави для зміни визначеного слідчим суддею розміру застави підозрюваному ОСОБА_7 , а тому ухвала слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 23 листопада 2022 року в частині визначення підозрюваному ОСОБА_7 застави у розмірі 104 000,00 гривень, є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування та задоволення апеляційної скарги підозрюваного не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 370, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_7 , залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 23 листопада 2022 року про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 19.01.2023 року, включно, із визначенням застави у розмірі 104 000,00 гривень, залишити без змін.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4