Справа № 204/1835/23
Провадження № 1-і/204/3/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2023 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання прокурора Донецької обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000523, внесеному до ЄРДР 11.07.2021, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Новогродівка Донецької області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, працюючого на посаді складача поїздів ст. «Покровське», одруженого, не маючого дітей, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,

На підставі викладеного, керуючись статтями 110, 176-178, 183, 193-194, 197, 331, 369- 372, 376, 392-393 КПК України, суд,-

ВСТАНОВИВ:

До Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищезазначене клопотання.

Клопотання прокурора обґрунтовано наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та обставин, передбачених ч. 1 ст. 178 КПК України, які обумовлені тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років. Вказана обставина свідчить про реальну можливість переховування від суду, адже наслідки втечі в цьому разі можуть бути розцінені ним як більш сприятливі ніж можливе покарання та процедура його відбуття. Щодо зазначеного ризику слід також врахувати позицію потерпілих у цьому кримінальному провадженні, які наполягають саме на продовженні обраного запобіжного заходу, оскільки син ОСОБА_4 , якого він періодично відвідував, мешкає на території РФ. Враховуючи положення ст. 23 КПК України, знаходячись на свободі обвинувачений буде мати реальну можливість впливати на свідків у разі виникнення необхідності їхнього допиту, з метою надання ними викривлених свідчень у суді. З огляду на вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення та тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, враховуючи положення п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, обвинуваченому слід продовжити застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання прокурора.

Вислухавши позиції учасників процесу, суд доходить наступних висновків.

У відповідності до Розпорядження Голови Верховного Суду України № 17/0/9-22 від 08 квітня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Донецької, Харківської областей)», у зв`язку з неможливістю Красноармійським міськрайонним судом Донецької області здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ на Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Судом встановлено, що в провадженні Красноармійського міськрайонного суду Донецької області перебуває кримінальне провадження № 0000523, внесене до ЄРДР 11.07.2021, за обвинуваченням: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Неодноразово ухвалами Красноармійського міськрайонного суду Донецької області та Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська обвинуваченому ОСОБА_4 продовжувався строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Положеннями статей 131-132, 176 КПК України, визначено, що запобіжний захід у виді тримання під вартою є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Частинами 1, 2 ст. 177, ч. 1 ст. 178 КПК України визначено, що застосування запобіжного заходу здійснюється з метою, зокрема, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків на підставі наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявності ризиків, для запобігання яких здійснюється запобіжний захід.

Частиною 5 ст. 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

При розгляді цього клопотання, суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення дійсних ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, які виправдовують тримання особи під вартою, при наявності обґрунтованої підозри.

Судом встановлено, що обвинувачений постійно проживає на території Донецької області, де на даний час ведуться активні бойові дії. У зв`язку з запровадженим правовим режимом воєнного стану на території України, в умовах, які існують на території України, викликаних безпрецедентною військовою та нелюдською агресією Російської Федерації проти України, у ОСОБА_4 збільшуються можливості для ухилення від суду. Крім того, агресія, яку здійснює Російська Федерація відносно України, може призвести до перешкоджання обвинуваченим кримінальному провадженню іншим чином. Також судом встановлено, що наразі існує обґрунтований ризик, що ОСОБА_4 може чинити незаконний вплив на свідків, які на теперішній час є не допитаними в судовому засіданні та враховуючи те, що ризик впливу на свідків, існує не лише під час зібрання доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання показань від свідків та експерта та дослідження їх судом.

Пунктом 2 ч. 4 ст. 183 КПК України передбачено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, забезпечення виконання ним належної процесуальної поведінки в умовах воєнного стану, враховуючи характер кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_4 , суд вбачає підстави не визначити розмір застави у цьому кримінальному провадженні.

Відтак, з огляду на доведеність обґрунтованості підозри, ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, а також серйозність обвинувачення та тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винним у вчиненні злочину, суд доходить висновку, що існує необхідність у продовженні строку дії застосованого стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченомуОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченомуОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Івано-Франківська установа виконання покарань № 12» строком на 60 днів до 15 квітня 2023 включно без визначення розміру застави.

Копію ухвали направити до Державної установи «Івано-Франківська установа виконання покарань № 12» для виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1