Справа№ 302/304/19
Провадження № 1-кп/309/208/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2023 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Хуст клопотання прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні № 000269 від 17.10.2018 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Хустського районного суду перебуває кримінальне провадження провадженні № 000269 від 17.10.2018 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

В судовому засіданні прокурором ОСОБА_3 заявлено клопотання про призначення у даній справі повторної комісійної судово-медичної експертизи.

Клопотання вмотивовано тим , що згідно матеріалів провадження 17 жовтня 2018 року біля 12 години 40 хвилин водій ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та керуючи технічно-справним автомобілем марки "ВАЗ - 210934" реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , рухаючись по вул. Георгія Добри в смт. Міжгір`я, Закарпатської області в напрямку м. Хуст, навпроти новобудови без номера будинку, неподалік торговельного комплексу «Фортуна», діючи в супереч вимогам п.п. 2.3 «б», 2.9 «а» та 12.3 Правил дорожнього руку України проявив неуважність до дорожньої обстановки та здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка рухалась по правому краю проїзної частини дороги в попутному з автомобілем напрямк.

Згідно висновку судово-медичної експертизи №104 від 23.11.2018, проведеної у ході досудового розслідування, «смерть ОСОБА_6 настала від тупої травми голови, яка супроводжувалася забоєм головного мозку, субарахноїдальним крововиливом, що ускладнилося набряком та вклиненням речовини головного мозку». Крім того, експертом у потерпілої виявлено численні тілесні ушкодження, забої, переломи та синці. При цьому у висновку зазначено, що «ушкодження у вигляді крововиливу у головний мозок та забою головного мозку кваліфікуються як ТЯЖКІ тілесні ушкодження і мають прямий причинний зв`язок з настанням смерті». Також інші тілесні ушкодження, такі як «розрив міжхребцевого диска та закритий перелом кісток лівого передпліччя», хоч і не є у причинному зв`язку зі смертю, однак відносяться до категорії ушкоджень середнього ступеню тяжкості. При цьому всі виявлені тілесні ушкодження вкладаються в час ДТП і могли виникнути від травмуючої дії виступаючих частин кузова легкового автомобіля з послідуючим падінням на капот та дорожнє покриття за обставин ДТП.

В подальшому, за ухвалою слідчого судді за клопотання слідчого ГУНП, Закарпатським ОБСМЕ проведено комісійну судово-медичну експертизу, висновок якої (№66 від 21.03.2019) надійшов до суду вже у ході судового розгляду. Цим висновком встановлено повністю протилежні за своїм змістом заключення як з попереднім висновком експерта так і в різних абзацах даного висновку.

Так, в п. 2 зазначеного висновку вказано, що тілесні ушкодження у вигляді крововиливу у м`які тканини голови ... та забійні рани тім`яної та потиличних ділянок є вже легкими тілесними ушкодженнями і не знаходяться в причинному зв`язку з настанням смерті (всупереч висновку № 104).

Причиною смерті при цьому у висновку вказано «гостре порушення мозкового кровообігу, яке супроводжувалось крововиливом під м`які мозкові оболонки в базальних відділах обох півкуль головного мозку, вогнищевими крововиливами в мозочок, вароліїв міст, продовгастий мозок, що ускладнилось набряком, набубнявінням та вклиненням речовини головного мозку у великий потиличний отвір з зупинкою серцевої діяльності і дихання та припинення функції ЦНС».

При цьому згідно п. 4 висновку «стверджувати або заперечувати вплив факту ДТП на причину смерті та наявності причинно-наслідкового зв`язку ДТП з причиною смерті - неможливо».

В подальшому згідно п. 10 висновку вже категоричне твердження, що захворювання у вигляді ГПМК, що супроводжувалось обширними крововиливами та призвело до смерті - не є наслідком травматизації під час ДТП.

Разом з тим, незважаючи на повну протилежність висновків у цих експертизах, в п.13 даного висновку вказано, що при наявності доповнення до висновку №104 від 13.12.2018 висновки є об`єктивними і повними.

Крім того, висновок комісійної експертизи №66 від 21.03.2019 повністю суперечить також і іншим матеріалам провадження.

Так, з показів свідків за хвилину до ДТП, остання проходила поряд з ними, віталася і будь-яких ознак поганого самопочуття не виявляла. Про наявність будь-яких гострих захворювань мозку, які відображені у висновку, родичі у ході досудового розслідування не повідомляли.

Натомість з вищевказаного висновку комісійної експертизи вбачається, що потерпіла перебуваючи у стані важкого мозкового захворювання, перебуваючи під впливом крововиливу під м`які мозкові оболонки в базальних відділах обох півкуль головного мозку, вогнищевих крововиливів у мозочок, вароліїв міст, продовгастий мозок, маючи набряк, набубнявіння та вклинення речовини головного мозку у великий потиличний отвір, спокійно йшла вулицею додому, віталася з сусідами, і саме перед наїздом на неї транспортного засобу під керуванням ОСОБА_4 у неї сталася зупинка серцевої діяльності і дихання та припинення функції ЦНС.

Такий стан подій є малоймовірним, суперечить матеріалам провадження та попередній експертизі, вказує на упередженість експертів Закарпатського ОБСМЕ при виконанні досліджень, а тому потребує перевірки та підтвердження висновком повторної комплексної судово-медичної експертизи у іншому закладі судово-медичних експертиз.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.

Статтею 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо, в т.ч. і встановлення причин смерті потерпілої, а також встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень.

Згідно положень ч.1 ст.332 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Положеннями п.1 ч.2 ст.332 КПК України передбачено, що суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просить його задоволити.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечили проти задоволення клопотання. Суду ствердили, що подане прокурором клопотання є необґрунтованим та безпідставним, оскільки проведені експертизи зокрема висновок № 104 (доповнення) від 13.12.2018 р. та висновок комісійної експертизи № 66 дали чіткі та однозначні висновки щодо причин настання смерті ОСОБА_7 .

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши докази у кримінальному провадженні, дійшов наступних висновків.

Згідно ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Статтею 42 КПК України визначені права підозрюваного, обвинуваченого, в числі яких право обвинуваченого збирати і подавати суду докази.

У ст. 64 КПК України визначено поняття доказів у кримінальній справі, якими є всякі фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність або відсутність суспільно-небезпечного діяння, винність особи, яка вчинила ці діяння, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Статтею 91 КПК України визначені обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, яке згідно ст. 93 цього Кодексу, здійснюється сторонами кримінального провадження шляхом збирання доказів, в тому числі шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Отже, висновок експерта є найбільш кваліфікованою формою використання наукових, технічних та спеціальних знань у кримінальному судочинстві, який сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Ураховуючи значимість висновку експерта, як джерела доказу в кримінальному судочинстві, суди при розгляді справ використовуючи надані їм законом повноваження за клопотанням сторін призначають експертизи.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

гідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до п.1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що в ньому наявні декілька висновків експертів, які відрізняються один від одного, а саме щодо причин настання смерті ОСОБА_6 .

З огляду на викладене, враховуючи, що у справі наявні кілька висновків експертів, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду кримінального провадження, приймаючи до уваги, що встановлення наявності, тяжкості та характеру тілесних ушкоджень має значення для кримінального провадження, а для встановлення даних обставин необхідні спеціальні знання, суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора та призначити у даному кримінальному провадженні повторну комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам КЗ ЛОР Львівське обласне бюро судово-медичної експертизи /м. Львів вул. вулиця Пекарська № 61.

Керуючисьст.ст. 332, 369, 370 372 КПК Укpаїни, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні 000269 від 17.10.2018 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України - задоволити.

Призначити повторну комісійну судово-медичну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

Які тілесні ушкодження виявлені на тілі ОСОБА_6 , їх характер,

локалізація та механізм утворення?

До якого ступеню тяжкості відносяться тілесні ушкодження виявлені на

тілі ОСОБА_6 ?

Яка причина смерті ОСОБА_6 та чи знаходяться отримані нею тілесні

ушкодження у причинному зв`язку з фактом ДТП?

Чи вплинув факт ДТП на причину смерті громадянки ОСОБА_6 та чи

наявний між ними причинно-наслідковий зв`язок?

Чи характерні виявлені тілесні ушкодження на тілі ОСОБА_6 для

дорожньо-транспортної події (наїзду), якщо так, то якими частинами

автомобіля їй заподіяно тілесні пошкодження?

Якщо мав місце наїзд на пішохода, то як саме була розташована пішохід

ОСОБА_6 відносно транспортного засобу (спиною, боком чи обличчям)

при первинному контакті з ним?

Чи вкладаються тілесні ушкодження, отримані ОСОБА_6 , у дату ДТП?

Чи професійно, кваліфіковано було надано невідкладну медичну допомогу

потерпілій ОСОБА_6 .?

Чи у достатньому об`ємі та кількості обстежень, консультацій, досліджень

було проведено потерпілій ОСОБА_6 , щоб мали змогу завчасно виявити

лікарям (комісія) наявних у потерпілої захворювань, що в подальшому

призвело до її смерті?

Чи являються виявлені у потерпілої ОСОБА_6 захворювання, наслідком

травматизації у результаті ДТП, чи є між захворюваннями та ДТП

причинний зв`язок ?

Чи знаходяться у причинному зв`язку зі смертю ОСОБА_6 дії медичних

працівників щодо неналежного надання медичної допомоги та подальшого

лікування потерпілої ?

У цілому чи було лікуючим лікарем здійснено кваліфіковане медичне

лікування потерпілої ОСОБА_6 .?

Проведення судової експертизи доручити експертам КЗ ЛОР Львівське обласне бюро судово-медичної експертизи /м. Львів вул. вулиця Пекарська № 61 /.

Для дослідження експерта надати матеріали кримінального провадження № 000269 від 17.10.2018 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України

На час проведення експертизи судове провадження - зупинити.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Проведення експертизи здійснити у строки, визначені Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджену наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.01.1998 р. (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 р. №1950/5).

Ухвала остаточна та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1