Справа № 761/6066/23
Провадження № 1-кс/761/4229/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.02.2023 року /справа №761/3709/23/, в рамках кримінального провадження №0000018 від 16.12.2022 року,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання власника майна - ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.02.2023 року /справа №761/3709/23/, в рамках кримінального провадження №0000018 від 16.12.2022 року.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.02.2023 року в межах кримінального провадження №0000018 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, накладено арешт на вилучені в ході проведення обшуку 25.01.2023 року грошові кошти в іноземній валюті (долари США) у загальній сумі 158 300 /сто п`ятдесят вісім тисяч триста/ доларів США, грошові кошти в іноземній валюті (євро) 21 850 /двадцять одна тисяча вісімсот п`ятдесят/ євро, грошові кошти в іноземній валюті (злоті Республіка Польща) у загальній сумі 12350 /дванадцять тисяч триста п`ятдесят/ злотих республіки Польща.

Власник майна вважає, що арешт накладений необґрунтовано, оскільки обшук проведено неуповноваженим слідчим другого відділу детективів БЕБ України; вилучено грошові кошти, дозвіл на вилучення яких слідчим суддею не надавався, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна згідно відомостей офіційного сайту «Судова влада» подано до суду лише 31.01.2023, а обшук фактично проводився 25.01.2023. тобто з порушенням строку передбаченого абз. 2 ч.5 ст.171 КПК України.

Зазначає, що вилучені грошові кошти були визнані детективом речовими доказами, оскільки вони отримані від незаконної діяльності з продажу майна, використовуються для вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, однак власник майна стверджує, що вилучені в нього грошові кошти не відповідають жодній з ознак речового доказу, оскільки досудове розслідування проводиться щодо ухилення від сплати податків, однак ОСОБА_5 не є засновником чи власником жодної з вказаних в ухвалі від 01.02.2023 року юридичних осіб: ТОВ «Сантрейд Авто», ТОВ «Європа Авто Трейд», ТОВ «Сігвей Груп», які нібито допустили ухилення від сплати податків і зборів. ОСОБА_5 не вручене повідомлення про підозру, відсутні будь-які підстави вважати, що грошові кошти отримані від незаконної діяльності або використовуються для вчинення кримінального правопорушення в ухвалі суду про накладення арешту не зазначено, як і не обґрунтовано, які саме сліди кримінального правопорушення були виявлені детективом під час вилучення грошових коштів.

Окрім цього, на підтвердження джерела походження та належності ОСОБА_5 вилучених коштів, надав копії договору позики від 04.01.2022 року, згідно з яким він позичив у ОСОБА_6 на строк до 31.01.2023 року 50 000 доларів США, та документи про отримання протягом 2018-2022 років заробітну плату та інші доходи.

В судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 підтримав доводи клопотання в повному обсязі, просив задовольнити та скасувати арешт, накладений на грошові кошти на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.08.2022 року, оскільки слідчим суддею не надавався дозвіл на вилучення грошових коштів, обшук проводив неуповноважений детектив, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно були порушення КПК України, а саме клопотання подано до суду з порушенням строку та розглянуто без повідомлення власника майна, хоча вказані грошові кошти є тимчасово вилученим майном. Вилучені грошові кошти не мають жодної з ознак, передбачених ст.98 КПК України, вказаних у постанові детектива про визнання їх речовими доказами. ОСОБА_5 не повідомлено про підозру, він немає відношення до кримінального провадження, у власника наявні документи правомірності отримання грошових коштів, серед яких договір позики, який укладений раніше ніж обставини вчинення кримінального правопорушення та інші документи у їх сукупності.

Прокурор в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, зазначив, що на даний час здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000018 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України. Вважає, що арешт на грошові кошти накладено обґрунтовано, підстав для скасування арешту на даний час не вбачає, оскільки в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, оскільки з митного органу отримано інформацію, що під час складання (оформлення) митних декларацій були внесені завідомо недостовірні дані (рік випуску) ввезених матеріальних цінностей, до вказаних декларацій долучено доручення на оформлення митних декларацій від ТОВ «Європа Авто Трейд» та ТОВ «Сантрейд Авто» на ім`я ОСОБА_5 . Підставою визнання грошових коштів речовими доказами був аналіз детективом сукупності інформації (виявлення їх за місцем проживання ОСОБА_5 , наявність доручення від товариств, відносно яких проводиться досудове розслідування, на ім`я ОСОБА_5 щодо можливості оформлення ним митних декларацій). Також прокурор зазначив, що наразі ОСОБА_5 не повідомлено про підозру, розмір шкоди ще встановлюється, судово-економічна експертиза не призначена, оскільки тільки проводиться товарознавча, підстав стверджувати, що саме ці купюри, які вилучені були об`єктом кримінально-протиправних дій прокурор не може, митні декларації підписані директорами товариств, наразі встановлюється правильність та достовірність зазначених у митних деклараціях даних. Спростувати надані власником майна дані щодо правомірності отримання ОСОБА_5 грошових коштів прокурор також не може.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, додатково долучені прокурором документи, матеріали клопотання про накладення арешту, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що БЕБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000018 від 16.12.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, а саме, що у період січня-грудня 2022 року очолювана ОСОБА_7 організована група осіб, діючі в зоні відповідальності Рівненської митниці Держмитслужби, з використанням ряду підконтрольних підприємств, а саме ТОВ «Сантрейд Авто», ТОВ «Європа Авто Трейд», ТОВ «Сігвей Груп», здійснила ввезення на митну територію України в режимі "Імпорт" навантажувачів та екскаваторів торгівельної марки «JCB» на підставі товаросупровідних документів, що містять недостовірні відомості про характеристики транспортних засобів, що призвело до заниження з указаних операцій митних платежів (ПДВ та мита), які підлягають сплаті до бюджету.

19 січня 2023 року ухвалою слідчого судді надано дозвіл на проведення обшуку житлових приміщень за місцем фактичного місцезнаходження та здійснення господарської діяльності ОСОБА_5 та ТОВ «Сантрейд Авто», ТОВ «Європа Авто Трейд» та ТОВ «Сігвей Груп», за адресою: Рівненська область, м.Рівне, вул. Чорновола В`ячеслава, будинок 91-о, квартира 112, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке здобуте у результаті його вчинення, документи щодо фінансово-господарської діяльності, а також щодо переміщення на територію України в митному режимі «імпорт» вантажних, сільськогосподарських, самохідних та інших транспортних засобів, що направлялись в адресу отримувачів ТОВ «Сантрейд Авто», ТОВ «Європа Авто Трейд» та ТОВ «Сігвей Груп», а саме: вантажно-супровідні документи, зовнішньо-економічні контракти, документи, які містять відомості про відправника, спосіб доставки, документи щодо його декларування, митного оформлення, митного огляду, договори про надання послуг митного брокера, щодо службових осіб органів доходів та зборів, які здійснювали митний контроль та митне оформлення відповідних транспортних засобів, за період з 01.01.2022 по 31.12.2022 року.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.02.2023 року накладено арешт на грошові кошти в іноземній валюті (долари США) у загальній сумі 158 300 /сто п`ятдесят вісім тисяч триста/ доларів США, грошові кошти в іноземній валюті (євро) 21 850 /двадцять одна тисяча вісімсот п`ятдесят/ євро, грошові кошти в іноземній валюті (злоті Республіка Польща) у загальній сумі 12350 /дванадцять тисяч триста п`ятдесят/ злотих республіки Польща, які вилучені за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_5 .

У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При цьому, як вбачається з досліджених судом матеріалів клопотання про накладення арешту на майно, відсутні дані про повідомлення власника ОСОБА_5 про судовий розгляд клопотання про арешту майна.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Згідно зі ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься недоторканість права власності.

Статтею 16 КПК України встановлено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У своїх висновках Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) полягає в тому, що будь-яке втручання влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 передбачає позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції (рішення у справах «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року, яким встановлено порушення ст.1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Так, до клопотання власником майна долучено ряд документів, які підтверджують законність джерела походження грошових коштів.

В той же час, прокурором не наведено належних обґрунтувань на підтвердження того, що такий обсяг втручання у права ОСОБА_5 як арешт грошових коштів, виправдовує завдання кримінального провадження, що не кореспондується з вимогами ст.ст.132 та 173 КПК України.

Крім того, аналіз наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність обґрунтованих та переконливих даних, які б давали підстави вважати, що існують ризики, на підставі яких прийнято рішення про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на час розгляду клопотання про скасування арешту майна, а також недоведеність факту використання вказаного майна, як доказу у кримінальному провадженні, в межах якого подано клопотання, а так само, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та наслідки арешту майна для третіх осіб.

Посилання прокурора в судовому засіданні на те, що досудове розслідування ще триває, наразі проводяться експертизи, грошові кошти визнано речовими доказами в результаті аналізу детективом сукупності отриманої інформації, слідчий суддя вважає неспроможними, оскільки власником майна надано докази законності отримання грошових коштів, серед яких копію договору позики від 04.01.2022 року, копії виписок з банківських рахунків, довідки щодо місця роботи ОСОБА_5 та отримання ним заробітної плати. Крім того, за повідомленням прокурора, на даний час жодних відомостей щодо протиправної діяльності ОСОБА_5 до ЄРДР не внесено.

Враховуючи наведене, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання у володіння майном ОСОБА_5 , оскільки прокурором не доведено необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна з огляду на сумніви щодо співмірності такого обмеження права власності з завданням кримінального провадження.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а отже клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.02.2023 року /справа №761/3709/23/, в рамках кримінального провадження №0000018 від 16.12.2022 року, підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст.132, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_5 - задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 01.02.2023 року, /№761/3709/23/, в рамках кримінального провадження №0000018, а саме на: грошові кошти в іноземній валюті (долари США) у загальній сумі 158 300 /сто п`ятдесят вісім тисяч триста/ доларів США, грошові кошти в іноземній валюті (євро) 21 850 /двадцять одна тисяча вісімсот п`ятдесят/ євро, грошові кошти в іноземній валюті (злоті Республіка Польща) у загальній сумі 12350 /дванадцять тисяч триста п`ятдесят/ злотих республіки Польща.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя