Справа №463/1895/23
Провадження №1-кс/463/1934/23
У Х В А Л А

18 березня 2023 року м. Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ Національної поліції у Львівської області ОСОБА_6 , погоджене в.о. прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженняхслідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до підозрюваної

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Вінниці, українки, громадянки України, вдови, маючої на утриманні малолітню дитину, працюючої на посаді державного інспектора відділу митного оформлення №9 митного поста "Яворів" Львівської митниці, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділуЛьвівського районного управління поліції №1 ГУ Національної поліції у Львівської області, за погодженням в.о. прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженняхслідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратуризвернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до підозрюваної ОСОБА_5 , а також покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у випадку внесення відповідного розміру застави.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України - водержані службовою особою неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, вчиненому повторно.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваною інкримінованого їй кримінального правопорушення, яке належать до категорії тяжких злочинів та за які передбачено покарання до 10 років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна. Обгрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваної наявні ризики, передбаченіст.177 КПК Українидля застосування вказаного виду запобіжного заходу, а саме: є достатні підстави, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки тяжкість вчиненого злочину і покарання за таке, на думку прокурора, вже самі по собі є підставою та мотивом для підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Вважає, що підозрюваний може знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, крім того з урахуванням відомих йому обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження зможе вступати у позапроцесуальні відносини із свідками та схиляти їх до зміни даних слідству показань. Може іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.Може вчинити інше кримінальне правопорушення, та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, в тому числі з метою прикриття своєї злочинної діяльності, та досягнення мети вчинення злочину. Жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченимст.177 КПК України.

Крім того, обгрунтовуючи мотивованість заявленого розміру застави прокурор, покликавшись на положення ч. 5 ст. 182 КПК України щодо виключності випадку, зазначив про те, що такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, виходячи з того, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , набуло значного суспільного резонансу, оскільки відноситься до категорії тяжких злочинів, вчинених умисно та з корисливих мотивів, матеріальнимстаном ОСОБА_5 , отриманням неправомірної вигоди в сумі 21000 гривень, а також з урахуванням того, що ОСОБА_5 є працівником державного органу, унаслідок чого дії ОСОБА_5 в очах громадськості дискредитують діяльність органів Державної митної служби України, тим більше в умовах воєнного стану, а також може призвести до стрімкого зростання рівня недовіри до таких працівників.

Захисник в судовому засіданні проти застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив. Пояснив, що сторона захисту на даному етапі досудового розслідування не оспорює обґрунтованості пред`явленої підозрюваній підозри та наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, в діях підозрюваної. Поряд з цим, заявлений стороною обвинувачення у поданому клопотанні вид запобіжного заходу, який за своєю суттю є найжорсткішим, на думку сторони обвинувачення є неспівмірним із тяжкістю кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюють ОСОБА_5 . Крім того, просила при вирішенні вказаного клопотання врахувати, що на утриманні підозрюваної є малолітня донька - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яку підозрювана виховує одна, оскільки чоловік ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . На підтвердження вказаних покликань захисником представлено відповідні документи, які судом оглянуто та долучено до матеріалів справи. Також, просить звернути увагу суду на те, що сьогодні субота, і обираючи підозрюваній запобіжний захід у виді тримання під вартою, такий буде без альтернативним, оскільки у вихідні дні банківські установи не працюють, і відсутня реальна можливість для сплати застави.

Підозрювана підтримала думку захисника та проти застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечила. Просила застосувати до неї запобіжних захід у вигляді застави, зазначила, що її родина має матеріальну спроможність сплати суму такої. Підтвердила, що сама виховує малолітню доньку.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання 14.09.2022 року до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0000280 за ч. 3 ст. 368 КК України.

17.03.2023 року підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

На виконання вимог положень ч.1ст.194КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3ст.368 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 19.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 17.03.2023; протоколом обшуку від 16.03.2023; протоколом затримання особи - ОСОБА_5 від 17.03.2023; протоколом огляду та ідентифікації грошових коштів від 28.02.2023; протоколом огляду та ідентифікації грошових коштів від 12.01.2023; протоколом огляду та ідентифікації грошових коштів від 15.03.2023; протоколом огляду місця події від 16.03.2023; протоколом про хід проведення нсрд від 14.01.2023; протоколом про хід проведення нсрд від 01.03.2023; іншими матеріалами кримінального провадження №0000280 від 14.09.2022 їх сукупності та взаємозв`язку.

Оцінюючи зазначені слідчим в клопотанні та наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбаченіст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваної ризиків передбаченихст.177 КПК України: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Поряд зцим суд вважає за необхідне зазначити про те, що не може вважатися ризиком у відповідності до положень ст.177 КПК України, наявним в діях підозрюваної, не встановлення ще усіх обставини, що мають значення для досудового розслідування, та усіх осіб, можливо причетних до вчинення розслідуваного кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 відповідного виду запобіжного заходу суд виходить з того, що остання підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді до 10 років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване на грубе порушення суспільних відносин у сфері службової діяльності. В її діях наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України. Поряд з наявністю обґрунтованої підозри та ризиків в діях підозрюваної суд вважає недоведеним прокурором у відповідності до вимог ч.1 ст.183КПК України необхідності застосування до підозрюваної виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам.

З урахуванням матеріалів справи, наданих в судовому засіданні учасниками справи пояснень, а також враховуючи позитивну характеристику, те, що на утриманні підозрюваної перебуває малолітня дитина, яку остання виховує сама, суд приходить до висновку про наявності правових підстав для застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу у вигляді застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, урішеннівід 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цьогокодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022№ 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено. Востаннє Указом Президента України від 06.02.2023 № 58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 07 лютого 2023 року № 2915-IX, продовжено строк воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваній розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим нею діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 (одержання неправомірної вигодина загальну суму 21 000,00 грн.), її майновий та сімейний стан, стан здоров`я, інші дані про її особу та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваній заставу в розмірі 60 прожиткових мінімумівдля працездатних осіб, що становить 161 040,00 грн. з покладенням на підозрювану ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Визначаючи обов`язки, які підлягають покладенню на підозрювану, суд в цій частині вважає обгрунтованим запропонований слідчим за погодженням з прокурором у поданому клопотанні перелік обов`язків, за винятком обов`язку у вигляді заборони підозрюваній не відлучатися із населеного пункту (м.Львів), в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду. Оскільки підозрювана зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що знаходиться за межами м.Львова, то суд вважає виправданим та обгрунтованим покладення на підозрювану обов`язку у вигляді заборони підозрюваній не відлучатися із населеного пункту (Львівська область), в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Керуючись вимогами статей 177,178,182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ Національної поліції у Львівської області ОСОБА_6 , погоджене в.о. прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженняхслідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до підозрюваної ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави.

Визначити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 60 прожиткових мінімумівдля працездатнихосіб, що становить 161 040,00 грн. (сто шістдесят одна тисяча сорок гривень нуль копійок).

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не пізніше п`яти днів з дня застосування до неї запобіжного заходу у вигляді застави вона зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту (Львівська область), в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк діїухвали вчастині покладенихобов`язків становить60днів:з моментупроголошення ухвалисуду 18.03.2023 року до 16.05.2023 року включно.

В решті клопотання - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1