Справа № 368/984/22
УХВАЛА

Іменем України

"21" грудня 2022 р. Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника скаржника адвоката ОСОБА_3 , сторони кримінального провадження прокурора Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_4 та слідчої ОСОБА_5 , розглянувши скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 про відмову слідчого в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій (в порядку ст.. ст.. 303-307 КПК України), -

ВСТАНОВИВ :

захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді та просить визнати протиправною часткову відмову слідчого в задоволенні клопотання про проведення додаткових слідчих дій, провести слідчий експеримент з ОСОБА_6 та за участю судово-медичного експерта з метою перевірки його показань щодо отримання ОСОБА_7 тілесних ушкоджень; за результатами слідчого експерименту призначити додаткову судово-медичну експертизу на вирішення якої поставити наступні запитання: чи могли виникнути у ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді невеликих розмірів синця на червоній каймі нижньої губи зліва та вогнищевого крововиливу під слизову оболонку нижньої губи зліва за обставин, на які вказує ОСОБА_6 .?; чи міг ОСОБА_7 отримати тілесне ушкодження у вигляді крайового перелому верхнього краю лівого надколінника від самостійного необережного удару, перечепившись об дишло автомобільного так, як на це вказує ОСОБА_6 .?; чи міг ОСОБА_7 отримати тілесне ушкодження у вигляді невизначеної форми синця на передній поверхні грудної клітини зліва в проекції 2-3-го ребер від втрати рівноваги внаслідок перечіпляння об дишло автомобільного причепа з подальшим провисанням на його борту так, як на це вказує ОСОБА_6 .? допитати дільничного офіцера поліції ВП №1 Білоцерківського РУП ОСОБА_8 стосовно кількості та локалізації ударів, на які вказував ОСОБА_7 під час опитування; додатково допитати свідка ОСОБА_9 стосовно того, чи вона була очевидцем конфлікту між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 від початку й до його завершення і чи дійсно ОСОБА_7 оббігав автомобіль позаду, у місці розташування дишла причепу, обґрунтовуючи скаргу наступним.

В провадженні слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження № 0000076 від 13.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України

07.09.2022 року в межах даного кримінального провадження повідомлено про підозру ОСОБА_6 .

21.09.2022 року ОСОБА_6 звернувся за правового допомогою до адвоката ОСОБА_3 і уклав відповідний договір.

22.09.2022 року, в ході надання правничої (правової) допомоги, як захисник він ознайомився з наданими матеріалами кримінального провадження, й з`ясував, що стороною обвинувачення заздалегідь прийнято обвинувальний уклін досудового розслідування й досудове слідство проводиться з порушення основних засад кримінального провадження. Зокрема, щодо всебічного і повного дослідження обставини кримінального провадження обов`язку виявлення не тільки ті обставини, що викривають, а й тих, що виправдовують.

Так, майже як за рік розслідування, станом на дату повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, ОСОБА_6 навіть жодного разу не був допитаний ані дізнавачем, ані слідчим щодо його варіанту розвитку подій, за яких ОСОБА_7 отримав тілесні

Стороною обвинувачення взято за основу виключно показання заявника ОСОБА_7 , який є особою що перебуває на обліку (під наглядом) лікаря-психіатра, має борг перед ОСОБА_6 та перебуває з ним у тривалих неприязних відносинах, а усі слідчі дії були спрямовані винятково на закріплення версії зацікавленої особи.

При цьому, з моменту звернення із заявою у 2021 році, пояснення ОСОБА_7 увесь час трансформувались, й з «трьох ударів в область голови, перетворились в 21 (двадцять один!) удар, з яких 11 в область голови, 5 в область грудної клітини та 4 в область колін про які він вже почав казати у вересні 2022 року під час допиту та слідчого експерименту.

Також, з причин, які невідомі стороні захисту, слідчим повністю відкинуті дані судово-медичної експертизи щодо невідповідності виявлених у ОСОБА_7 тілесних ушкоджень, тій кількості ударів, які ніби йому наносив ОСОБА_6 , а також показання єдиного встановленого очевидця подій - ОСОБА_9 .

03.05.2022 року остання була допитана в якості свідка й чітко вказала, що усі події розгортались поруч з нею і вона не бачила жодного удару, який би наносив ОСОБА_6 ОСОБА_7 .

За таких обставин, 28.09.2022 року слідчому СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 ним було заявлено клопотання про проведення ряду додаткових слідчих дій.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 7 КПК України, законність є загальною засадою кримінального провадження і саме їй повинні відповідати зміст та форма кримінального провадження.

Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України, законність, зокрема, полягає також і в тому, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно,. повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ч.2 ст.113 Кримінального процесуального кодексу України, будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 220 КПК України, про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Враховуючи імперативні приписи відповідних норм Кримінального процесуального кодексу України, проведений 28.09.2022 року допит ОСОБА_6 та відсутність будь-яких постанов слідчого про відмову чи часткову відмову в задоволенні його клопотання, він вважає, що воно задоволено й очікував виклику свого підзахисного для участі у слідчому експерименті та подальшого призначення додаткової судово-медичної експертизи на підставі даних, які будуть здобуті в ході його проведення.

Натомість, 10.10.2022 року йому зателефонувала слідчий ОСОБА_5 й в ході бесіди повідомила, що проведення частини слідчих дій, які зазначені у його клопотанні, вона вважає недоцільним, а відтак має наміри «закінчити досудове розслідування».

При цьому, вона зізналась, що додаткова судово-медична експертиза вже проведена, однак експерт не зміг дати відповідь щодо можливості отримання тілесного ушкодження у вигляді крайового перелому верхнього краю лівого надколінника від самостійного необережного удару потерпілого об дишло автомобільного причепа, коли той з металевим прутом переслідував ОСОБА_10 , та зачепившись, повиснув на причепі. Мовляв для цього потрібно той самий причеп, інакше це може призвести до заздалегідь хибних висновків.

Але ж, саме для цього сторона захисту й наполягала на проведення слідчого експерименту щоб перевірити версію іншого учасника подій, яка до того ж, ще й підтверджується показаннями свідка.

Крім цього, слідчий відмовилась додатково допитати й працівника поліції, який приймав заяву у ОСОБА_7 і опитував його, завчасно розписавшись за того, що «він вже все забув».

Однак, показання цього працівника, зокрема про те чи взагалі потерпілий згадував про таку кількість ударів та про їх локалізацію, є надзвичайно важливими в розрізі досягнень завдань кримінального провадження щодо повного, всебічного та об`єктивного встановлення усіх обставин події.

Також, слідчий відмовила у додатковому допиті свідка ОСОБА_9 з підстав того, що вона «категорично відмовляється від допиту».

Вочевидь не зайвим буде згадати, що відмова свідка від дачі показань утворює окремий склад кримінального правопорушення й сторона обвинувачення має у своєму розпорядження цілий ряд заходів процесуального примусу, які вона має використовувати задля виконання своїх безпосередніх обов`язків.

Щодо самої можливості оскарження бездіяльності слідчого на даному етапі.

Стаття 24 Кримінального процесуального кодексу України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Одночасно з цим, потрібно мати на увазі, що завершення і закінчення досудового розслідування - це абсолютно різні стадії, де завершення є проміжною складовою, а закінчення - кінцевою.

Наразі досудове розслідування незакінчене, навіть якщо й перебуває на стадії завершення.

Цей факт переконливо доводить, що слідчі дії можуть проводитись навіть після отримання стороною захисту повідомлення про завершення досудового розслідування (хоча сторона захисту на цей час такого повідомлення не отримувала), оскільки ця обставина не є його закінченням, а значить процесуальної або законодавчої перешкоди для проведення слідчих дій на даний час не вбачається.

Вищевказане підтверджується не лише нормами чинного кримінального процесуального закону, а й відповідним правовим висновком, що викладений у постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 17.02.2021 у справі № 344/6630/17.

Касаційний кримінальний суд у вказаній постанові роз`яснює, що саме після закінчення (а не завершення) досудового розслідування слідчі дії не можуть бути проведені.

Відтак, прокурор і слідчий нехтують ст. 2 КПК України, де зазначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необгрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Крім цього, згідно з положеннями ст. 86, ст. 87 КПК України, доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК, досудове розслідування починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Отже, кримінальний процесуальний закон пов`язує закінчення досудового розслідування з постановленням процесуального рішення - постанови про закриття кримінального провадження, або вчиненням комплексу процесуальних дій, пов`язаних з направленням до суду обвинувального акту чи відповідного клопотання.

За загальним правилом, слідчі (розшукові) дії, негласні слідчі (розшукові) дії можуть проводитися лише в розпочатому кримінальному провадженні, відомості про яке занесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування. Будь-які слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази - недопустимими (ч. 3 ст. 214, ч. 8 ст. 223, ст. 219 КПК).

Окрім того, закон містить поняття «завершення» як проміжний етап досудового розслідування.

Тобто, кінцевим моментом строку досудового розслідування є його закінчення, як це передбачено у ст. 219 КПК, яке не має точок дотику із завершенням досудового розслідування. До цього слід додати, що законодавчі обмеження на проведення слідчих (розшукових) дій «прив`язані» саме до закінчення, а не до завершення досудового розслідування.

За таких обставин, проведені органами досудового розслідування у кримінальному провадженні слідчі дії, після повідомлення про завершення досудового розслідування, здійснені відповідно до вимог кримінального процесуального закону, а встановлені внаслідок таких слідчих дій докази є допустимими та можуть бути використані при винесенні процесуальних рішень. Саме до такого висновку дійшов Верховний Суд у вищевказаній Постанові.

Підсумовуючи вищевикладене, сторона захисту категорично не погоджується з діями та бездіяльністю, слідчого, вважаючи їх протиправними, а тому розцінює часткову відмову в задоволенні клопотання про проведення додаткових слідчих дій як безпідставну і надуману, оскільки вона свідчить про невиконання стороною обвинувачення своїх обов`язків щодо повного, всебічного та об`єктивного (неупередженого) дослідження усіх наявних доказів, зокрема і додаткових доказів, наданих захисником.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 Кримінального процесуального кодексу України, на досудовому провадженні захисником може бути оскаржене рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій.

Згідно ч. 1 ст. 304 Кримінального процесуального кодексу України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Копію постанови слідчого про часткову відмову у задоволенні клопотання, сторона захисту не отримувала до цього часу, тому строк на оскарження дій та бездіяльності слідчого фактично ще не розпочався.

Разом з тим, про прийняте рішення захиснику стало відомо 10.10.2022 року в ході телефонної розмови зі слідчим, тому строки, передбачені Ч.1 ст. 304 КПК України, у даному випадку не пропущені.

Прокурор Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_4 заперечував проти заявленого клопотання.

Слідча СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення вказаної скарги, оскільки нею проведено достатньо слідчих експериментів та призначено судово-медичних експертиз, а захисник підозрюваного лише хоче затягнути досудове розслідування. Також нею була перевірена і версія підозрюваного, тому підстав для повторної перевірки версій підозрюваного не потрібно.

Слідчий суддя, вислухавши захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 , думку слідчої ОСОБА_5 та прокурора ОСОБА_4 , оглянувши матеріали скарги та матеріали досудового розслідування, приходжу до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою, п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено оскарження рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000076 від 13.10.2021 року, в якому ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

28 вересня 2022 року захисником - адвокатом ОСОБА_3 слідчому СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 подано клопотання про проведення слідчих (процесуальних) дій в кримінальному провадженні № 0000076 від 13.10.2021.

Постановою слідчої СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 від 30 вересня 2022 року було частково задоволено клопотання захисника - адвоката ОСОБА_3 від 28 вересня 2022 року.

Свою постанову слідча обґрунтовує тим, що в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000781 від 30 червня 2020 року органом досудового розслідування було проведено ряд слідчих дій, призначено ряд судових експертиз для здійснення неупередженого, повного та всебічного досудового розслідування, а тому на даний час відсутня необхідність у проведенні слідчих дій та призначенні додаткових експертиз, про які зазначав в клопотанні захисник ОСОБА_3 .

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Відповідно до ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії-це регламентовані кримінальним процесуальним законом процесуальні дії, що спрямовані на отримання (збирання) або перевірку вже отриманих доказів у конкретному провадженні.

До повноважень слідчого, відповідно до положень п.2 ч.1 ст.40 КПК України, віднесено проведення слідчих (розшукових) дій у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч.6 ст. 223 КПК України, слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилась від участі у ній.

Таким чином, законодавець наділяє слідчого правом, а не обов`язком, на проведення слідчої (розшукової) дії, зокрема, проведенню експертиз, допиту свідків, у кримінальному провадженні, за ініціюванням учасниками кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Згідно з ч.5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що потреба у проведенні в кримінальному провадженні № 0000076 від 13.10.2021 року слідчих дій, призначення та проведення експертизи, зазначених захисником - адвокатом ОСОБА_3 в клопотанні від 28 вересня 2022 року, є необґрунтованою, слідчим на законних підставах прийнято рішення, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.. ст.. 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 про відмову слідчого в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій (в порядку ст.. ст.. 303-307 КПК України) відмовити.

Скарга на ухвалу слідчого судді оскарженню не підлягає і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя

Кагарлицького районного суду

Київської області: ОСОБА_11 ОСОБА_12