У Х В А Л А

Іменем України

30 грудня 2022 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Малий Шпаків, Рівненського району, Рівненської області, громадянина України, не одруженого, не працевлаштованого, раніше не судимого, який фактично мешкає АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003515,

за участю:

прокурора - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - адвоката ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

30.12.2022 року до Деснянського районного суду м.Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського управління поліції ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженню за № 003515 від 28.12.2022, за ознаками складу злочинів, передбачених ч.ч. 2, 3 ст.307 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені обставини можливо вчинення злочинів передбачених ч. ч.ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Одним із підозрюваних у вказаному кримінальному провадженню є ОСОБА_5 якому 29.12.2022, при обставинах значеним у клопотанні, повідомлено про підозру у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту, а також незаконному збуту особливо небезпечної психотропної речовини в особливо великих розмірах за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочинів передбачених за ч.ч.2,3 ст. 307 КК України.

28.12.2022 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Підозру відносно ОСОБА_5 слідчий вважає обґрунтованою, посилаючись на письмові докази, наявні в матеріалах кримінального провадження.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність застосування останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, підозрюваний може переховуватись від органу досудового слідства, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою зміни їх показань, вчиняти інші кримінальні правопорушення і менш суворий запобіжний захід ніж тримання під вартою не зможе забезпечити ці ризики, а тому слідчий просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб, без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор просив суд клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність обґрунтованої підозри та недоведеність існування ризиків, на які посилався прокурор. Також просили врахувати наявність постійного місця проживання у м. Києві, оскільки підозрюваний проживає в квартирі вітчима і матері, неофіційно працює на будівництві, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, а тому просили обрати більш м`який запобіжний захід, зокрема домашній арешт.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського управління поліції ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженню за № 003515 від 28.12.2022, за ознаками складу злочинів, передбачених ч.ч. 2, 3 ст.307 КК України.

28.12.2022, за підозрою у вчинення вказаного злочину, в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_5

29.12.2022, ОСОБА_5 , при обставинах зазначених у клопотанні повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України.

При встановленні особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Малий Шпаків Рівненського району Рівненської області, громадянин України, не працевлаштований, неодружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, раніше не судимий, проживає в АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені злочинів, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України, що підтверджується протоколами огляду місця події від 28.12.2022 року; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину; протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , протоколами огляду місця події від 29.12.2022 року; протоколом обшуку, висновками експертів, чого достатньо для висновку про те, що підозра не є очевидно необґрунтованою і в межах доказування на досудовому слідстві, зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні цього злочину.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваним, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжких злочинів і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наявний також ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, враховуючи ті обставини, що підозрюваний офіційно не працевлаштований та не має будь-якого джерела доходу, а тому наявний ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, з метою здобуття засобів для існування та особистого збагачення.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрювана може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.

Також, відповідно до п.п. 4, 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України та щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Тож, з огляду на тяжкість та характер інкримінованих ОСОБА_5 діянь, передбачених ч.ч.2,3 ст. 307 КК України, підвищений рівень їх суспільної небезпеки, відомості про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає визначення застави у будь-якому розмірі недоцільним у даному кримінальному провадженню, оскільки її внесення не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Вирішуючи питання про початок строку тримання під вартою, суд враховує положення ч.2 ст. 197 КПК України, відповідно до яких строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. Як встановлено слідчим суддею гр. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України 28.12.2022 о 22 годині 35 хвилин, що підтверджується відповідним протоколом затримання, а тому саме цей час та день є початком строку тримання підозрюваного під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003515, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення застави, строком на 60 діб, тобто до 25 лютого 2023 року включно.

Ухвала діє до 25 лютого 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1