Справа № 369/2555/18
Провадження № 1-кп/362/69/22
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

21 листопада 2022 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Обухівського району Київської області клопотання захисника про зміну розміру застави у кримінальному провадженні № 120 171 102 000 022 61 від 17.04.2017 року відносно ОСОБА_6 за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказане кримінальне провадження.

Судом отримано клопотання захисника ОСОБА_7 про зменшення розміру застави обвинуваченому.

Захисник і обвинувачений в судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотань.

Вислухавши пояснення учасників процесу та дослідивши матеріали справи в частині, що стосується предмету розгляду, суд приходить до наступного висновку.

Зокрема, в судовому засіданні не встановлено обставин, що є підставою для зменшення розміру застави внесеної за обвинуваченого.

Так, доводи захисника є такими, що свідчать про належне виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не є такими, що тягнуть за собою зміну розміру внесеної застави.

Правова позиція щодо питань, пов`язаних з заставою, та недостатньо врегульованих КПК, висловлена у п. 3 Пленуму Верховного Суду України № 6 від 26.03.1999 року «Про практику застосування судами застави як запобіжного заходу». Оскільки порядок прийняття рішень щодо можливості повернення застави з ініціативи заставодавця законом не врегульовано, суд при розгляді та вирішенні цього питання повинен керуватися загальними нормами КПК, які регулюють порядок розгляду питань, що виникають під час перебування справи у провадженні суду першої інстанції, та порядок прийняття рішень.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, заставу було внесено ОСОБА_8 з моменту внесення застави за ОСОБА_6 щодо нього почав діяти запобіжний захід у вигляді застави.

Положеннями ч. 1 ст. 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави у разі невиконання цих обов`язків.

Згідно із положеннями ч. 6 ст. 182 КПК України, з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Законом не встановлено прямої заборони заставодавцю відмовитись від обов`язків щодо обвинуваченого. Навпаки, КПК України зобов`язує суд при виникненні певних обставин вирішувати питання про доцільність обрання, скасування або зміну запобіжного заходу, а ч. 11 ст. 182 КПК України визначено: застава, що не була звернена в дохід держави, повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про можливість зменшення розміру застави, суд виходить з того, чи обґрунтовується таке зменшення потребами судового розгляду.

Крім того суд враховує практику Європейського Суду з прав людини, який наголошує, що запобіжний захід має задовольняти вимогу пропорційності, бути необхідним для забезпечення присутності особи в суді, але з урахуванням того чи можуть інші, менш суворі заходи бути достатніми для досягнення цієї мети.

На цій стадії судового провадження щодо обвинуваченого діють обов`язки, визначені ст. 42 КПК України.

Суд констатує, що застосований до обвинуваченого запобіжний захід у виді встановленого розміру застави є достатньо дієвим і в цілому забезпечує виконання обов`язків, покладених на нього законом.

Таким чином, заявлене стороною захисту клопотання про зменшення розміру застави не підлягає задоволенню, оскільки із вказаним клопотанням сам заставодавець до суду не зверталася, а захисник не уповноважений на його представництво в суді.

До того ж, суд враховує наступне.

Частиною 1 ст. 201 КПК України передбачено право підозрюваного до якого застосовано запобіжний захід або його захисника звернутися до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Підставою для зміни запобіжного заходу є зокрема наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків, тощо.

За змістом клопотання підставою для зміни застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави шляхом зменшення її розміру є, зокрема, суттєва зміна обставин, які були враховані при визначенні застави у розмірі 2 млн. 951 тис. грн. Такими обставинами, за твердженням захисника є належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків протягом усього строку судового розгляду та погіршення фінансового стану заставодавця.

Проте наведені захисником обставини у сукупності із наданими доказами не є достатніми для прийняття рішення про зміну застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави шляхом зменшення її розміру.

Той факт, що під час розгляду справи обвинувачений демонструє бездоганну процесуальну поведінку, свідчить лише про те, що застосований до нього запобіжний захід та визначена сума застави є такими, що достатньою мірою гарантують виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та забезпечують його належну поведінку у кримінальному провадженні.

Посилання захисника на стан здоров`я і фінансовий стан заставодавця, також не є підставами для зменшення її розміру.

Частиною 2 ст. 182 КПК України передбачена можливість внесення застави не тільки підозрюваним або обвинуваченим, а й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Згідно з ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Із змісту наведених статей вбачається, що внесення застави є правом заставодавця, а не обов`язком.

Тобто прийняття тією чи іншою особою (заставодавцем) такого рішення є добровільним. Заставодавці самостійно обирають джерело грошових коштів, які мають бути внесені у якості застави та усвідомлюють або мають усвідомлювати, що ці кошти вносяться на увесь строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, який є безстроковим. Лише припинення дії запобіжного заходу, відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України є підставою для повернення внесеної суми застави, у тому числі заставодавцю, у разі відсутності клопотання прокурора про звернення суми застави в дохід держави.

Прийняття рішення про зменшення розміру застави, у контексті обставин, які мають враховуватися при прийнятті рішення про зміну запобіжного заходу не може обумовлюватися погіршенням фінансового чи майнового стану заставодавців чи наявністю або відсутністю у заставодавців матеріальної відповідальності за дії підозрюваного у кримінальному провадженні.

У контексті наведених обставин, зміна майнового стану ОСОБА_8 не є підставою для зменшення розміру застави.

З урахуванням існуючих ризиків, тяжкості та характеру кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється обвинувачений, прийняття рішення про зменшення суми застави, не може бути обумовлене лише погіршенням фінансового стану застоводавця.

Таким чином, в задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 182, 194, 369 372 КПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну розміру застави.

Ухвалу може бути оскаржено Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий

Судді

Дата складення повного судового рішення 21 листопада 2022 року.