Провадження № 1-кс/947/4860/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2023 рокуслідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000160 від 02.02.2022 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Южноукраїнськ, Миколаївської області, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчим управлінням ГУНП в Одеській області, за процесуального керівництва Одеської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування № 0000160 від 02.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Так, з клопотання про застосування запобіжного у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , поданого стороною обвинувачення вбачається, що на початку 2023 року у ОСОБА_5 ймовірно виник злочинний умисел спрямований на збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, дистанційним методом з використанням мережі Інтернет, а саме месенджера «Telegram» за допомогою створеного акаунту месенджера «Telegram» « ІНФОРМАЦІЯ_2 » шляхом особистої передачі у зазначеному ним місці, з рук в руки особі покупця.

Так, 13.03.2023 ОСОБА_5 , за допомогою створеного акаунту « ІНФОРМАЦІЯ_2 » месенджера «Telegram»», під час розмови з ОСОБА_7 , який надав добровільну згоду на конфіденційне співробітництво з працівниками поліції та був залучений до проведення негласних слідчих (розшукових дій), а саме контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, домовився про збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP у кількості 1 (одного) граму, повідомивши, що вартість 1 (одного) граму особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, складає - 650 грн., які ОСОБА_7 повинен сплатити на реквізити карти № НОМЕР_1 , зазначені ОСОБА_5 . При цьому, ОСОБА_5 зазначив, що відразу після оплати чекатиме ОСОБА_7 на перехресті вулиць Велика Арнаутська та Преображенська в м. Одеса, не називаючи точної адреси.

Здійснивши транзакцію з перерахування грошових коштів у сумі 650 грн. за вказаними реквізитами карти, ОСОБА_7 направився до зазначеного місця, після чого ОСОБА_7 зі ОСОБА_5 пройшли до під`їзду буд. АДРЕСА_3 , де останній передав прозорий зіп-пакет, в якому знаходилась кристалоподібна речовина білого кольору.

Згідно висновку експерта від 07.04.2023 № СЕ-19/111-23/14808-НЗПРАП, у наданій на дослідження кристалоподібній речовині білого кольору, виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Маса PVP в речовині становить, 0, 497 г.

У подальшому, 19.04.2023 ОСОБА_5 , під час телефонної розмови з ОСОБА_7 , домовився про збут психотропної речовини, у кількості 5 (п`яти) грамів. При цьому, ОСОБА_5 повідомив, що вартість, складатиме - 2000 грн., які ОСОБА_7 повинен сплатити на реквізити карти.

У подальшому, 19.04.2023 у період часу з 14.30 год. до 15.00 год. в ході проведення негласної слідчої дії - контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки психотропних речовин, після отримання грошових коштів ОСОБА_5 збув ОСОБА_8 кристалоподібну речовину, білого кольору, яка знаходилась в прозорому зіп-пакеті.

У відповідності до результатів експрес-тесту марки «IDT 9000Т Cusper» установлено, що в прозорому полімерному пакеті, вилученому 19.04.2023 в ході огляду, знаходилась речовина, яка містить наявність крека (кокаїнової основи).

За вищевикладених обставин, 19.04.2023 року в порядку ст. 208 КПК України органом досудового розслідування було затримано ОСОБА_5 та 20.04.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за кваліфікуючими ознаками:

-незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечних психотропних речовин;

-незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконнй збут наркотичних засобів, вчинене повторно.

Оскільки у сторони обвинувачення наявні достатні підстави вважати, що в рамках даного кримінального провадження наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, сторона обвинувачення просить застосувати відносно останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні:

- прокурор вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити;

-захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення поданого клопотання, обґрунтовуючи тим, що клопотання необґрунтовано, просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, а саме у вигляді нічного домашнього арешту;

-підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, зазначивши, що з підозрою погоджується частково та вважає, що відбулася провокація вчинення кримінального правопорушення. Щодо запобіжного заходу підтримав думку захисника в повному обсязі.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріли, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів клопотання сторони обвинувачення, 20.04.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, сторона обвинувачення посилається на протокол проведення негласних слідчих розшукових дій, протокол огляду, а також інші матеріали кримінального провадження.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Таким чином, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні такого кримінального правопорушення, ступінь суспільної небезпеки такого кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до обґрунтованого переконання, що усвідомлюючи ймовірні негативні наслідки у вигляді покарання у випадку подальшого доведення вини підозрюваного в передбаченому законом порядку, останній може вжити заходів до переховування від органів досудового розслідування та суду, що свідчить про наявність вказаного ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, слідчий суддя вважає наявним існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_5 на свідка в рамках даного кримінального провадження.

Щодо можливого незаконного впливу з боку ОСОБА_5 на свідка, то слідчий суддя враховує, що на теперішній час підозра, пред`явлена ОСОБА_5 в тому числі ґрунтується на показаннях свідка. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_5 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит такої особи безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках такого кримінального провадження також існує ризик можливого незаконного впливу з боку підозрюваного ОСОБА_5 на свідка в рамках даного кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Водночас слідчий суддя критично оцінює посилання сторони обвинувачення щодо існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважає вказаний ризик необґрунтованим, прокурором в судовому засіданні не було доведено факту того, що підозрюваний може вчинити спроби спрямовані на знищення, сховання або спотворення речей, які мають істотне значення в рамках даного кримінального провадження.

Таким чином, на підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В свою чергу, з урахуванням встановлених в судовому засіданні ризиків та обставин ймовірного вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, особи підозрюваного, а також обґрунтованості клопотання сторони обвинувачення, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Беручи до уваги суспільну небезпеку інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України та його тяжкість, встановлені в судовому засіданні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, завдання запобіжного заходу, а також враховуючи особу підозрюваного та те, що останній в судовому засіданні частково погодився з підозрою, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 відповідного розміру застави у вигляді 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, що на думку слідчого судді в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000160 від 02.02.2022 відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 16.06.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 16.06.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування зі свідками та іншими учасниками у даному кримінальному провадженні;

5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6. носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1