Провадження № 1-кс/761/8777/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2022 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_3, при секретарі ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_5, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року у справі № 761/35999/19

У С Т А Н О В И В:

Слідчим управлінням Головного управління у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001223 від 02 вересня 2016 року.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року у справі № 761/35999/19 у межах кримінального провадження № 0000568 від 01 серпня 2019 року накладено арешт на ряд земельних ділянок, серед яких земельна ділянка загальною площею 3,639 га з кадастровим номером :06:001:0030. З посиланням на положення ст.170 КПК України, вказана ухвала мотивована тим, що арешт майна накладається з метою збереження речових доказів.

25 жовтня 2019 року до кримінального провадження № 0001223 від 02 вересня 2016 року приєднано кримінальне провадження № 0000568 від 01 серпня 2019 року.

10 серпня 2022 року до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва звернулася адвокат ОСОБА_5, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року у справі № 761/35999/19.

Обґрунтовуючи правові підстави звернення із вказаним клопотанням адвокат ОСОБА_5 вказує, що власник спірного майна ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а спадкоємцем на спадкове майно померлої, у тому числі на спірну земельну ділянку, є ОСОБА_1 , однак накладений арешт позбавляє можливості останню отримати свідоцтво про право на спадщину. Також вказує, що вказана земельна ділянка не може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому відсутня будь-яка потреба у подальшому застосуванні арешту майна, у зв`язку з чим накладений арешт підлягає скасуванню.

Захисник подала заяву про розгляд клопотання без її участі.

Слідчий подав до суду заперечення на клопотання про скасування арешту та просив розгляд клопотання проводити без його участі.

Згідно із ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України під час розгляду скарги фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 ч. 1 ст. 174 КПК України).

Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов: доведення, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; доведення, що арешт накладено необґрунтовано.

Так, суд приймає до уваги інформацію сторони обвинувачення про те, що постановою слідчого ГУ НП в Київській області від 10 вересня 2019 року земельну ділянку загальною площею 3,639 га з кадастровим номером :06:001:0030 визнано речовим доказом.

У даному випадку судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що арешт накладено з порушенням вимог діючого законодавства, загальних принципів міжнародного права, отже при арешті майна було дотримано принципу законності, а саме втручання є пропорційним, адже відповідає тяжкості правопорушення.

Обставин, передбачених ст. 174 КПК України, які б слугували підставою для скасування арешту майна повністю чи частково не встановлено, оскільки досудове розслідування не завершене та проводяться слідчі та процесуальні дії спрямовані на встановлення достовірних обставин кримінального правопорушення.

З метою забезпечення запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна, слідчий суддя вважає, що до проведення необхідних процесуальних та слідчих дій, арешт вказаного майна скасуванню не підлягає, оскільки такі дії можуть зашкодити кримінальному провадженню.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що клопотання про скасування арешту не містить посилань на те, що в подальшому застосуванні арешту минула потреба та арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_5, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 170 - 174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року у справі № 761/35999/19.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3