Справа № 489/3387/22
Номер провадження 1-кс/489/983/22
УХВАЛА
Іменем України
21 листопада 2022 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД ВП №2 ГУНП Миколаївській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Окружної прокуратури м. Миколаєва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000370, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, про арешт майна,
встановив:
СД ВП № 2 МРУП ГУ НП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування вказаному кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.
До суду надійшло клопотання дізнавача СД ВП №2 ГУНП Миколаївській області ОСОБА_3 про арешт мобільного телефону iPhone НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 синього кольору, належний ОСОБА_5 21.08.1996 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Частина 1 статті 64-2 КПК України визначає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Системний аналіз викладених норм дає підстави слідчому судді дійти висновку, що із клопотанням про арешт майна третьої особи має право звернутися виключно прокурор.

З клопотання вбачається, що дізнавач просить накласти арешт мобільний телефон iPhone 12 модель MGH93LL/A, IMEI НОМЕР_2 синього кольору, належний ОСОБА_5 21.08.1996 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
При цьому в клопотанні не визначено процесуальний статус особи, у якої було вилучено мобільний телефон, на яке дізнавач просить накласти арешт. Проте з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що у вказаному кримінальному провадженні підозра жодній особі не повідомлена.
Таким чином, оскільки в даному кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.
Наведене свідчить про те, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Наведене вищеє підставою для повернення клопотання прокурору для усунення виявлених недоліків.
Керуючись статтями 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
постановив:
- клопотання дізнавача СД ВП №2 ГУНП Миколаївській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Окружної прокуратури м. Миколаєва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000370, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, про арешт майна, - повернути прокурору та встановити строк у сімдесят дві години для усунення виявлених недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1