Справа № 202/1867/23
Провадження № 1-кп/202/347/2023
УХВАЛА

14 березня 2023 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Індустріального районного суду м.Дніпропетровська обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000122 від 19 січня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України-

ВСТАНОВИВ:

31 січня 2023 року до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000122 від 19 січня 2023 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.4 ст.402 КК України.

Ухвалою суду від 31 січня 2023 року по справі було призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд призначити обвинувальний акт до судового розгляду. Розгляд справи просив проводити у закритому судовому засіданні для не розголошення розташування військових частин ЗСУ. Крім того, посилаючись на ризики, передбачені п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, просив суд продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти. В обґрунтування клопотання зазначив, що обвинувачений, з метою уникнення від відповідальності за вчинений ним злочин, може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, які разом з ним проходять військову службу в одній військовій частині, що фактично створить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій та можливістю погрозою застосування насильства до начальника; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме перебуваючи на волі, з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, може умисно вчинити самокалічення або симулювати хворобу, підробивши для цього відповідні документи; вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_4 , вчиняючи непокору, в умовах воєнного стану, фактично відмовився виконувати наказ командира, здійсненого в умовах воєнного стану, тим самим може самовільно залишити місце несення служби, що утворює склад інших злочинів. Запобіжний захід просив суд обрати без можливості внесення застави.

Захисник обвинуваченого не заперечував щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду та продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого.

Обвинувачений позицію свого захисника підтримав.

Вислухавши думки учасників підготовчого судового засідання, суд приходить до наступного висновку.

Дослідивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, суд приходить до висновку, що дане кримінальне провадження підсудне Індустріальному районному суду м. Дніпропетровська відповідно до Розпорядження голови Верховного Суду від 15.03.2022 року №8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», угоди про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст.468-475 КПК України до суду не надходили, підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п.4-8 ч.1 або ч.2 ст.284 КПК України немає, повернення обвинувального акта з причин не відповідності вимогам КПК України не встановлено, у зв`язку з чим обвинувальний акт необхідно призначити до судового розгляду.

З урахуванням п.4 ч.2 ст.27 КПК України, з метою нерозголошення дислокації військових частин, зазначене судове засідання слід проводити у закритому режимі.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу, суд виходить з наступного.

Згідно матеріалів справи, ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 16 січня 2023 року обвинуваченому було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти на строк шістдесят діб, який спливає 15 березня 2023 року.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Мотивуючи клопотання про продовження відносно обвинуваченого строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор зазначає, що існують ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

На виконання вказаних вимог КПК України судом встановлено, що обвинуваченому інкримінований злочин, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, тому у суду є достатні підстави вважати що, враховуючи ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому, у разі визнання останнього винуватими у інкримінованому злочині, ОСОБА_4 може переховуватися від суду, тобто наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, ризик передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні продовжує існувати, оскільки як вбачається із додатків до обвинувального акта, стороною обвинувачення зібрані певні докази по кримінальному провадженню, які в тому числі ґрунтуються на показах свідків. Стадія допиту свідків судом не розпочата.

При цьому ризик, передбачений п.4 та п.5 ч.1 ст.177 КПК прокурором у судовому засіданні доведений не був.

Разом із цим, наявність доведених прокурором ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України дають суду підстави вважати, що на даній стадії судового розгляду, інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України крім тримання під вартою в умовах гауптвахти, не можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України та забезпечити його належну поведінку. З урахуванням вищезазначеного достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 у разі зміни йому запобіжного заходу, може переховуватись від суду та впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Крім того, з урахуванням положень ч.6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які обвинувачуються у вчиненні злочину у тому числі за ч.4 ст.402 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

За таких обставин суд приходить до висновку про наявність підстав та доцільність продовження ОСОБА_4 раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти строком на 60 діб.

Враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України, а також обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , наявності вищезазначених ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суд вважає за можливе визначити заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 200 грн., що забезпечить виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись 32 КК України, ст.ст.34,177,182,183,ч.1 ст.314,315 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України,до судового розгляду у закритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м.Дніпропетровська на 12 годину 30 хвилин 24 березня 2023 року.

Розгляд справи проводити одноособово у закритому судовому засіданні.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб, тобто до 12 травня 2023 року включно.

Визначити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) грн.

У випадку внесення обвинуваченим ОСОБА_4 встановленої застави, вважати, що до нього обрано запобіжний захід у вигляді застави із покладенням наступних обов`язків:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання або перебування та/або місця роботи;

4) утримуватися від будь-якого спілкування зі свідками по кримінальному провадженню;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає оскарженню в частині продовження строку запобіжного заходу до Дніпровського апеляційного суду через Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1