Справа № 686/176/22
Провадження № 1-кс/686/9840/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2022 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000007,

ВСТАНОВИВ:

04.11.2022 року до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000007.

У клопотанні зазначено, що воно подане ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що воно підлягає поверненню з таких підстав.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності клопотання. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна/, тощо; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт, та додаються усі наявні докази на підтвердження права власності та права розпорядження майном, на яке накладено арешт.

Реалізуючи гарантії щодо свободи у використані своїх прав у межах та у спосіб встановлений КПК України, ініціатор клопотання зобов`язаний підтвердити своє виявлення, зокрема проставити підпис під вимогами, зазначеними у клопотанні, що є загальновизнаним атрибутом, який встановлює певний взаємозв`язок та стверджує наміри зазначені у поданому документі.

Враховуючи положення вищевказаних норм, до початку розгляду клопотання слідча суддя повинна переконатися, що клопотання подане саме особою, яка має таке право.
Між тим, убачається, що встановити особу, яка подала клопотання, неможливо, оскільки воно подано не в письмовій формі, а у виді електронного документу та не підписане ініціатором у порядку, передбаченому для підпису електронних документів.
Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.
Згідно з частиною 1 статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Положення статті 6 Закону встановлюють, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
Згідно з приписами ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".
Згідно із ст. ст. 3, 4 Закону України «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (печатки). Електронний цифровий підпис призначений для забезпечення діяльності фізичних та юридичних осіб, яка здійснюється з використанням електронних документів. Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами-суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.
Електронний підпис, відповідно до визначення, що міститься в пункті 12 частини 1 статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.
Таким чином, електронний цифровий підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора цього документа іншими суб`єктами електронного документообігу.
Відповідно до ч. 4 ст.18 Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.
Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте не виключається подання клопотання за правилами КПК України та скріпленого електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».
Надсилання клопотання у електронному вигляді без її скріплення електронним цифровим підписом на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду не є, за наведених обставин, належним способом звернення до суду.
До клопотання, направленого від імені ОСОБА_2 на електронну поштову скриньку суду, не долучено будь-яких даних, необхідних для встановлення статусу особи, яка його подала, а саме клопотання не містить електронно-цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію цієї особи, як суб`єкта звернення із клопотанням.
Будь-які інші вкладення, зокрема, файл з підтвердженням наявності у заявника ЕЦП, відсутні, що підтверджується також довідкою відповідального працівника суду ОСОБА_3 від 04.11.2022 про відсутність накладення електронного цифрового підпису.
За таких обставин слідча суддя позбавлена можливості перевірити право особи, яка подала клопотання, на звернення до суду із клопотанням про скасування арешту майна.
Таким чином, оскільки із клопотання та доданих документів неможливо встановити, що автор клопотання є особою, яка має право на ініціювання клопотання про скасування арешту майна, слідча суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню, оскільки воно поданне особою, яка не підтвердила свої повноваження на його подання, з роз`ясненням того, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді.
На підставі викладеного, керуючись ст. 174 КПК України, слідча суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000007 повернути ОСОБА_2 .
Копію ухвали разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами надіслати особі, яка його подала.
Роз`яснити ОСОБА_2 , що повернення клопотання не позбавляє заявника права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідча суддя