У Х В А Л А
Іменем України

11 листопада 2022 року м.Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі представника заявника ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві скаргу Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення,
В С Т А Н О В И В :
09.11.2022 відкрито провадження за скаргою Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення від 26.10.2022 відносно ОСОБА_4 за ст.190 ч.1 КК України.
Представник Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості ОСОБА_3 , діюча на підстав довіреності, доводи скарги підтримала наполягала на її задоволенні. Зазначила, що звернення до Деснянського УП ГУНП у м. Києві відбувалось шляхом надсилання заяви про злочин через скриньку, інформація щодо наслідків розгляду звернення була отримана телефоном.

Представник Деснянського УП УГНП у м. Києві до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Зі змісту скарги вбачається, що Деснянська районна філія Київського міського центру зайнятості, звернулась до Деснянського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП УГНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви від 26.10.2022 відносно ОСОБА_4 .
Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регулюється параграфом 1 Глави 26 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Початок обчислення строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності починає спливати з моменту прийняття рішення, дії або бездіяльності, на противагу тому, що строк подання скарги на постанову слідчого, прокурора починається з дня отримання особою її копії.
Частиною 1 ст. 110 ПК України передбачено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.
Як вбачається з положень частини 3 ст. 110 КПК України рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. У відповідності до ст. 303 КПК України передбачено право на оскарження під час досудового розслідування рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора.
Згідно з ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.
До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише ті, що містять відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.
Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Як вбачається зі змісту скарги Деснянська районна філія Київського міського центру зайнятості направила до Деснянського УП ГУНП у м. Києві заяву про вчинене кримінальне правопорушення.
Згідно вимог КПК України, скаржник має підтвердити наявність його заяви про скоєне кримінальне правопорушення та надати докази її направлення до органу досудового розслідування.
Однак, скаржником не надано доказів такого звернення, оскільки до матеріалів скарги не долучено копії заяви про вчинення кримінального правопорушення з відміткою про її отримання або копії фіскального чеку на підтвердження її надсилання поштовою кореспонденцією.
За таких обставин, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити зміст вказаної заяви про вчинення кримінального правопорушення, оскільки реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин, окрім наведення тієї чи іншої статті кримінального закону, є обов`язкова наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Вищевказаних даних, які в свідчили про реальність події злочинів і були б достатніми для висновку про їх вчинення за викладених заявником обставин, в заяві не вбачається, а тому вона за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин.
Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи викладене, аналізуючи матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги Деснянська районна філія Київського міського центру зайнятості на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.214, 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ :
В задоволенні скарги Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1