Справа № 495/6036/22
№ провадження 1-кс/495/2092/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 жовтня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
13.10.2022 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000956 від 15.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.
1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
Приблизно о 12 годині 00 хвилин 14 серпня 2022 року, більш точний час в ході досудового слідства встановити не надалось можливим, ОСОБА_7 , попередньо вступила у злочинну змову з ОСОБА_4 , з метою придбання психотропної речовини у великих розмірах для власного вживання. В подальшому, реалізуючи свій злочинний намір ОСОБА_4 за допомогою мессенджера «Telegram» вступив до телеграм каналу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », звідки, на спільні із ОСОБА_7 грошові кошти у сумі 3000 гривень з банківської карти АТ «А-Банку» належної ОСОБА_4 здійснив замовлення психотропної речовини у великих розмірах для особистого вживання та доставку психотропної речовини до відділення №1 компанії з логістики «Нова пошта» в с. Кароліно-Бугаз Білгород-Дністровського району Одеської області, при замовленні посилки зазначив отримувача ОСОБА_7 .

Продовжуючи реалізувати свій кримінально протиправний умисел, 15 серпня 2022 року, приблизно о 18 годині, ОСОБА_7 отримала у відділенні №1 компанії з логістики «Нова пошта» за адресою: вул. Приморська, 23 в с. Кароліно-Бугаз Білгород-Дністровського району Одеської області пакунок з полімерним пакетом у котрому знаходилась кристалічна речовина білого кольору вагою приблизно 30 грам, та передала його до рук ОСОБА_4 , тим самим в порушення Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 22.12.2006 року (зі змінами), ОСОБА_4 та ОСОБА_7 здійснили придбання психотропної речовини у великих розмірах для власного вживання.

Далі, 15 серпня 2022 року, у період часу з 20 години 39 хвилин по 21 годину 11 хвилин, в ході проведення у встановленому законом порядку огляду місця події на ділянці місцевості біля будинку по вул. Приморській, 23 в селі Кароліно-Бугаз Білгород-Дністровського району Одеської області на вимогу слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 добровільно надав для огляду пакунок з полімерним пакетом у якому знаходилась кристалічна речовина білого кольору вагою приблизно 30 грам, яка відповідно до результатів експрес-тесту «IDenta General Screening Drugs LOT9035021AT EXP12/2024» містить психотропну речовину, обіг якої обмежено PVP, котру ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , діючи умисно, незаконно, в порушення Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 22.12.2006 (зі змінами), за попередньою змовою групою осіб зберігали без мети збуту, для особистого вживання.

Згідно з наказом Міністерства охорони здоров`я України № 188 від 01.08.2000 «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу», кількості психотропної речовини, обіг якої обмежено PVP, масою приблизно 30г достатньо для притягнення ОСОБА_7 та ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності.

Відповідно до Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» в редакції від 22.12.2006 року (зі змінами) та Постанови Кабінету Міністрів України № 770 від 6 травня 2000 року «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» зі змінами та доповненнями, PVP (таблиця № 2, список № 1) віднесений до психотропної речовини, обіг якої обмежено.

Таким чином, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 підозрюється у придбанні, зберіганні, психотропної речовини, у великих розмірах, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, без мети збуту, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження 18.08.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконному впливу на свідків, а також запобігання скоєння інших кримінальних правопорушень, що свідчить про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам при застосуванні більш м`яких запобіжних заходів.

Приймаючи до уваги, те що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєні нетяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, та те, що ОСОБА_4 відповідно до ухвали слідчого судді Білгород-Днітровського міськрайонного суду Одеської області від 13.10.2022 перебував у розшуку, може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення, не працює, не має міцних соціальних зв`язків, та враховуючи також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, враховуючи те, що він офіційно не працює, свідчить про неможливість запобігання вищезазначеного ризику застосуванням більш м`яких запобіжних заходів на підставі чого слідчий просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з поміщенням до державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор».
2 Позиції сторін.
Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_8 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання, зазначили, що ризики належним чином не обґрунтовані. Адвокатом наголошено, що ОСОБА_4 було знайдено за місцем його проживання, яке було відоме слідчому, особа не вчиняла дій щодо переховування.
3 - Мотивація суду.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
В рамках кримінального провадження №0000956 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, уродженця м. Миколаїв, Миколаївської області, котрий зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у скоєнні злочину підтверджується зібраними в ході проведення досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 15.08.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , та іншими зібраними по справі документами.
В судовому засіданні сторона захисту зазначила що відсутній факт належного сповіщення підозрюваного про необхідність з`явитись до органу досудового розслідування для здійснення слідчих дій, на підставі чого не вважається зрозумілим чому було надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 .
Слідчий суддя наголошує, що 13.10.2022 ухвалою по справі № 495/6036/22, провадження 1-кс/495/2094/2022 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Ухваленню такого рішення передувало дослідження наданих до суду доказів, з яких вбачалось, що згідно з рапортом старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 від 13.10.2022 в ході досудового розслідування виникла необхідність у проведенні слідчих дій з підозрюваними ОСОБА_4 та ОСОБА_7 . З цією метою здійснені телефонні дзвінки підозрюваній ОСОБА_7 за номером телефону НОМЕР_1 , а також за допомогою мессенджера «Viber» надіслані смс-повідомлення з вимогою з`явитись для проведення слідчих дій. Номер телефону підозрюваного ОСОБА_4 НОМЕР_2 перебуває поза зоною досяжності. Підозрювана ОСОБА_7 повідомила, що вони перебувають за місцем реєстрації в м. Миколаїв, та пообіцяла з`явитись для проведення слідчих дій 11 жовтня 2022 року. Окрім того, за місцем реєстрації підозрюваних направлені повітки про виклик на 10, 11 та 12 жовтня 2022 року, однак на вказану дату та час підозрювані не з`явились, про причини своєї неявки на виклик слідчого не повідомили, та на телефонні дзвінки не вiдповiдають.

Слідчим на підтвердження належного повідомлення сповіщення підозрюваного ОСОБА_4 надано корінець повістки про явку 10.10.2022 о 10 год. 00 хв.( 07.10.2022 63/17499), про явку 11.10.2022 о 10 год. 00 хв. (вих. 63/17498 від 07.10.2022), про явку на 12.10.2022 о 10 год. 00 хв. (вих. 63/17497 від 07.10.2022). Постановою слідчого від 13.10.2022 досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000956 від 15.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України зупинено, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 оголошено у розшук.
24.10.2022 ОСОБА_4 о 14 год. 00 хв. було затримано за адресою: АДРЕСА_1 на підставі ухвали слідчого судді від 13.10.2022 по справі №495/6036/22, про що складено відповідний протокол.
Постановою слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області від 24.10.2022 було відновлено досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000956 від 15.08.2022.
Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою, а отже мова йде виключно про обґрунтоване припущення.
Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Дослідивши надані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 протиправних дій, що кваліфікуються за ч.2 ст.309 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).
Так слідчим у клопотанні було зазначено, що підозрюваний ОСОБА_4 :
1 - переховуватись від органів досудового розслідування, суду.
При визначенні імовірності переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.
Окрім того, Указом Президента України № 64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан, дія якого продовжено відповідними Указами Президента України. Вимоги ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та роз`яснення, надані Верховним Судом у листі від 03.03.2022 р. N 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, щодо оцінки ризиків, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, рекомендовано як відповідний ризик ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні.
Таким чином, встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження підтверджують наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.
2 - незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, оскільки досудове розслідування не завершено.
При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
3 - вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 не працює, не має постійного джерела доходів, міцних соціальних зав`язків.
Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.
Оцінюючи питання про ризик втечі ЄСПЛ зазначає,що він має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).
Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»
(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.
Слід зазначити, що згідно з ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, відповідно до наданих до клопотання доказів вчиняв спроби до переховування у зв`язку з чим його було оголошено у розшук, слідчий суддя вважає, що до підозрюваної особи слід застосувати запобіжний захід.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У клопотанні слідчим зазначено, а прокурором в судовому засіданні підтверджено, що при обранні запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слід врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає характеру вчиненого злочину, особі підозрюваного та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, крім того, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.
На думку органу досудового розслідування обирати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, так як підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.
Прокурором зазначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.
Під час обрання запобіжного заходу, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.
Посилання сторони захисту на перебування підозрюваного у хворобливому стані з урахуванням того, що особа переховувалась від органу досудового розслідування не є настільки переконливими та вагомими, щоб знизити встановлені у судовому засіданні ризики до маловірогідності чи до їх виключення на цьому етапі досудового провадження.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, перебував у розшуку на підставі ухвали слідчого судді, перебуває у середньому віці, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, а отже доведена необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики є достатніми та відповідними.
Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту затримання.
3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину становить від 1 до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 1 липня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2600 гривень.
Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
При визначенні ОСОБА_4 розміру застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain).
Враховуючи доведені стороною обвинувачення обставини, у випадку внесення застави суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, зважаючи на факт переховування від органу досудового розслідування особи, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження клопотання задовольнити та визначити розмір застави з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження №0000956 від 15.08.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, тобто до 29.10.2022 включно.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 25.10.2022 складає 52 000,00 (п`ятдесят дві тисячі) гривень.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- не відлучатися за межі м. Миколаєва;
- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора,який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження або суду за першим викликом;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками з приводу обставин вчиненого кримінального правопорушення;
- здати на зберігання слідчому СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, який здійснює досудове розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1