Провадження № 1-кс/761/6080/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , зацікавленої особи ОСОБА_5 , її представника адвоката ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 вересня 2017 року за № 0002846, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002846, про накладення арешту на майно, вилучене 15 червня 2022 року під час проведення обшуку об`єкта нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 , здійснює фактичний контроль господарської діяльності ТОВ «ДСД Фінанс» (), та являється уродженцем Російської Федерації.

Як зазначає прокурор в своєму клопотанні, що за отриманими даними ОСОБА_7 у період з 01 травня 2021 року 15 січня 2022 року перетинав кордон до тимчасово окупованої території України АР Крим, 12 разів через КПВВ Чонгар (Салькове), у період з 19 серпня 2018 року 31 травня 2019 року перетинав кордон 8 разів з Республікою Білорусь повітряним транспортом.

Крім того, прокурор в своєму клопотанні також зазначає, що в ході проведення досудового розслідування допитано свідка, який вказав, що перебуваючи з дружиною в одному з ресторанів міста Києва, який саме не пам`ятає, познайомились із сімейною парою ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , як в подальшому з`ясувалось ОСОБА_7 та ОСОБА_10 .

На той час свідок працював особистим водієм у одного високопосадовця, про що під час розмови стало відомо ОСОБА_7 , на що останній повідомив, що займається професійною діяльністю фінансової мережі, до складу якої входять фіктивні компанії, що надають послуги сприяння в ухиленні від сплати податків, відмиванню коштів, формування податкового кредиту, що призводить до зменшення нарахування податку на додану вартість. Дмитро повідомив, що проводити всі вищевказані фінансові операції йому вдається через те, що він перебуває на посаді керівника ТОВ «ДСД Фінанс» () та фактично керує діяльністю підприємства.

Під час спілкування свідка з ОСОБА_8 , останній неодноразово наголошував, що співпрацює з Російською Федерацією, а саме допомагає громадянам Російської Федерації, виводити грошові кошти здобуті злочинним шляхом на афілійовані йому підприємства, через ряд фіктивних суб`єктів господарювання.

В подальшому, ОСОБА_7 неодноразово під час зустрічей зі свідком повідомляв, що і сам є громадянином так званою Донецької народної республіки, оскільки довгий час мешкав в місті Горлівка, є прихильником так званого «русского мира».

ОСОБА_11 вказав, що заангажованість розповідей ОСОБА_8 про фінансову стабільність, великий дохід підприємства та можливість спільними зусиллями заробляти грошові кошти, відбувалась через те, що останній дуже бажав познайомитись із керівником свідка.

З травня 2018 року по червень 2021 року, свідок з ОСОБА_8 неодноразово зустрічались, мали товариські відносини, свідок неодноразово звертався до останнього щодо обміну валют, переказу грошових коштів з валюти в біткоїн та навпаки.

У листопаді 2020 року, до свідка звернулась знайома на ім`я ОСОБА_12 з проханням допомогти їй перевести грошові кошти з України до Російської Федерації, АР Крим та Республіки Білорусь, на, що свідок надав ОСОБА_12 мобільний телефон ОСОБА_8 та сказав зв`язатись з ним щодо даного питання. Приблизно через три доби ОСОБА_12 зателефонувала свідку та подякувала за допомогу, та зазначила, що зустрілась із ОСОБА_8 та ОСОБА_13 , які назвали їй свої умови, а саме 5% від загальної суми, яку вона передасть їм в Києві, після чого може забрати грошові кошти на території АР Крим та зазначених держав протягом однієї доби.

Свідок зазначила, що в часи війни України з Російською Федерацією, зазначена особа може бути причетна до ряду кримінальних правопорушень проти державності України, а саме приймати безпосередню участь в цьому, враховуючи його політичні погляди до фінансування тероризму на території України.

Крім того, в ході проведення досудового розслідування допитано старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах ДСР НП України, який вказав, що під час здійснення своїх повноважень по супроводженню досудового розслідування за матеріалами кримінального провадження № 0002846, було встановлено суб`єкт господарської діяльності, що може бути причетний до схем здійснення фінансових операцій для фінансування терористичної діяльності на території України, а саме ТОВ «ДСД ФІНАНС» () та афілійованих йому підприємств Російської Федерації та Республіки Білорусь.

Прокурор в своєму клопотанні зазначає, що 25 квітня 2022 року під час виїзду до юридичної адреси ТОВ «ДСД ФІНАНС» (), а саме м. Київ, вул. Саксаганського, 59Б, прим. 4, встановлено, що діяльність здійснюється негласним шляхом, вхідні двері підприємства знаходяться у зачиненому стані, а коли клієнти підходять до вхідних дверей й називають так званий «пароль», то працівник підприємства одразу ж відчиняє їм двері та просить проходити всередину. В подальшому, в приміщенні вказані особи (клієнти) перебувають приблизно 5-10 хв., під час яких отримують з каси грошові кошти, документи, печатки, штампи невідомого походження, після чого кладуть їх до поліетиленових пакетів й несуть до транспортного засобу, на якому приїхали. Всі особи, які потрапляють всередину зазначеного приміщення розмовляють виключно на російській мові та мають яскраво виражений акцент.

За дорученням слідчого, в порядку ст. 40 КПК України, проведено оперативну установку за вищевказаною адресою ТОВ «ДСД ФІНАНС» (), а також негласні слідчі (розшукові) дії.

Також, в ході виконання доручення слідчого, проведено ряд слідчих (розшукових), та негласних слідчих (розшукових) дій, на підставі яких, отримано інформацію про абонентський номер « НОМЕР_1 », яким користується директор ТОВ «ДСД ФІНАНС» () ОСОБА_7 , та було встановлено коло наближених до нього осіб, які імовірно також можуть мати відношення до незаконних збройних формувань так званої «Донецької народної республіки», кримінального авторитета «Морда», переведенням безготівкових грошових коштів у готівку, автоугонів транспортних засобів, відвідування сервісних зв`язків сервісу обміну кріптовалют «BINANCE», користування незаконним телекомунікаційним зв`язком «Фенікс», який контролюється терористичною організацією «ДНР».

В ході виконання доручення слідчого, проведено ряд слідчих (розшукових) дій, та негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: спостереження за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, 59Б, прим. 4, за результатом якого встановлено коло осіб (директорів, засновників підприємств), які можуть бути причетні до схем здійснення фінансових операцій для фінансування незаконної діяльності на території України та афільованих їм підприємств, яких було залучено до протиправного збору та надання активів, у тому числі виведення коштів на користь Російської Федерації, з метою їх використання для протиправної діяльності. За результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, встановлено, що ОСОБА_14 , директор ТОВ «ЄВРОПАЛТЛ» (), ТОВ «ТІР-24» (), ТОВ «ТАБ АППС» (), ТОВ «Б ЕНД Б ПРОФІТ» (), ТОВ «ВІРТУ СЕРВІС» (), є власником ТОВ «Дніпровський ПКТІ» (), ТОВ ТПК «Запоріжтехальянс» (), ОСОБА_15 , директор ТОВ «ФІРМА-ОДЯГ» (), ТОВ «ФОР ЛОГІСТИК» (), ТОВ «ВЕСТ-КАПІТАЛ» (), ТОВ «ФІМА ІНТЕРНЕШНЛ КИЇВ» (), є засновником ТЗОВ «Мисливське господарство «Любомирське» (), ОСОБА_16 , директор ТОВ «ПІЦА 40» (), є засновником: ТОВ «Т І Л О С» (), ТОВ «Каленгіл» (), ТОВ «Ліга 5» (), ТОВ «Променада Фуд» (), ТОВ «Кізіл 2010» (), ТОВ «Піца 2020» (), ТОВ «МТК» (), ТОВ «Рівер Фуд» (), ОСОБА_17 , директор ТОВ «РОЯЛБУД» (), ТОВ «Студія дверей» (), ФГ «ЕРИДАН» (), ТОВ «УРАНПРОМ» (), ТОВ «Комп`ютер-Сервіс» (), ТОВ «ТБ «Альянс-Проект» (), ПП «КСЕАЛ» (), Науковий Парк «ФЕД» (), ТОВ «Стратегії» () є засновником ТОВ «РЕК» (), ТОВ «СІ ЕН ЕС» (), ТОВ «ТБ «АЛЬЯНС-ПРОЕКТ» (), ОСОБА_18 , директор та засновник ТОВ «Інноваційні Системи 4» (), ТОВ «Донбасвуглепоставка» (), ТОВ «Прогрес Інвест К» (), ОСОБА_19 , керівник ТОВ «ЗАХІД-ТЕСТ» (), ТОВ «Транспортний інтелектуальний сервіс України» (), ТОВ «Укр-Агро-Тест» (), ТОВ ДС «ЧЕРЧИЛЛЬ» (), є засновником ТОВ «Управляюча компанія «Центр Авто» (), ОСОБА_20 , керівник ТОВ «ТИСА-1» (), ТОВ «ДЕМІН-ГРУП» (), ТОВ «ВЕРСТЕНД» (), ТОВ «Товариство сприяння обороноздатності та державності» (), ЖБК «САТУРН» (), ТОВ «ТД «ПОДІЛ» (), є засновником ТОВ «ТАКТ-БІЗ» () будучи посадовими особами у вищевказаних підприємствах імовірно діючи за попередньою змовою з директором ТОВ «ДСД ФІНАНС» () ОСОБА_7 , діяльність якого, окрім ведення законної фінансової діяльності, імовірно спрямована на незаконне переведення безготівкових грошових коштів у готівку, з метою мінімізації податкового навантаження, із залученням посадових осіб державних та комерційних підприємств, які зловживають владою та службовим становищем.

Відтак, на думку прокурора, наявні підстави вважати, що ТОВ «ДСД ФІНАНС» (), а також його посадові особи та керівники вище згаданих підприємств: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_19 та ОСОБА_5 , із можливим залученням посадових осіб державних підприємств, можуть бути причетними до схем здійснення незаконних фінансових операцій для фінансування незаконної діяльності на території України, та афілійованих їм підприємств, яких залучено до протиправного збору та надання активів у тому числі на виведення коштів на користь російської федерації та Республіки Білорусь, з метою їх використання для протиправної діяльності, що загрожує суверенітету та територіальної цілісності України, а також завдає збитку бюджету України.

Так, 15 червня 2022 року на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено майно, на яке прокурор просить накласти арешт.

Постановою слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві від 15 червня 2022 року майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, з метою збереження речових доказів, прокурор просить накласти арешт на вищевказані вилучені речові докази.

Кримінальне правопорушення кваліфіковане за ч. 2 ст. 364 КК України.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали подане клопотання та просили його задовольнити.

Зацікавлена особа та її захисник у судовому засіданні заперечувати щодо накладення арешту та зазначили, що вилучене майно, не є тимчасово вилученим майном, оскільки ухвалою слідчого судді не було надано дозволу на вилучення зазначеного майна. Також зазначили, що у даному кримінальному провадженні жодній особі ТОВ «ДСД Фінанс» про підозру не повідомлено, що в сукупності з іншими доказами свідчить про необґрунтованість поданого стороною обвинувачення клопотання, а відтак про відсутність підстав для задоволення клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Згідно із ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Чинний кримінальний процесуальний закон покладає на орган досудового розслідування обов`язок вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 170 КПК України), який полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення права відчуження, розпорядження та/або користування майном, у тому числі для можливої конфіскації майна.

Згідно зі ст. ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою, зокрема, забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати в тому числі: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт накладений у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених в тому числі п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Однак, матеріали клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження, які є у розпорядженні слідчого судді, не містять належного обґрунтування необхідності накладення арешту на майно, яке було виявлено та вилучено 15 червня 2022 року під час проведення обшуку за адресою АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 .

Як вбачається зі змісту клопотання, прокурор посилається на те, що вилучене під час проведення зазначеного обшуку майно, має доказове значення у кримінальному провадженні, однак належних доказів про відповідність вилученого майна вимогам ст. 98 КПК України та наявність ознак речових доказів у кримінальному провадженні №0002846 до клопотання прокурором не долучено.

При цьому, ані зі змісту клопотання про арешт майна, ані з інших матеріалів кримінального провадження, які долучені до клопотання, не вбачається які саме ознаки вилученого майна вказують на його відповідність критеріям, визначеним у статті 98 КПК України.

Водночас, постанова слідчого від 15 червня 2022 року про визнання вищевказаного майна речовими доказами, містить лише посилання на фактичні обставини справи та загальне формулювання, без посилання на конкретні дані, які дають підстави для висновку про те, що вказане майно може мати доказове значення у кримінальному провадженні.

Вищезазначене на переконання слідчого судді також свідчить про недоведеність прокурором того, що вилучене в ході обшуку майно, може бути використане, як речовий доказ у кримінальному провадженні №0002846, в якому розслідуються обставини вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Отже, з наявних у розпорядженні слідчого судді, матеріалів не вбачається належного обґрунтування необхідності накладення арешту на майно, яке було виявлене та вилучене 15 червня 2022 року під час проведення обшуку за адресою АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 , а також можливості використання вказаного майна як доказу у кримінальному провадженні, відтак слідчий суддя вважає, що досягнення мети досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження не може бути компенсоване таким підходом органу досудового розслідування щодо невмотивованого ініціювання питання про накладення арешту на майно, а тому з урахуванням принципу розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, дійшов висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно речові докази у кримінальному провадженні № 0002846, які були вилучені 15 червня 2022 року під час проведення обшуку об`єкта нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_21 ОСОБА_22