Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
06 лютого 2023 року смт. Романів
Відповідно до ухвали колегії суддів Житомирського апеляційного суду від 11 січня 2023 року для розгляду до Романівського районного суду Житомирської області направлено клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна та в подальшому здійснено його автоматизований розподіл в порядку, визначеному статтею 35 КПК України.
Посилаючись на те, на даний час відпала потреба у застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження, оскільки комп`ютерно-технічну експертизу щодо вказаного телефону вже проведено, а недотримання розумних строків та необґрунтовано довге перебування майна ОСОБА_5 під арештом позбавляє його можливості користуватися ним, ОСОБА_3 просить повністю скасувати арешт, що накладений на вищевказаний телефон.
В ході розгляду клопотання про скасування арешту майна ОСОБА_3 своє клопотання підтримав з підстав зазначених у ньому.
Начальник органу дізнання дізнавач у даному кримінальному провадженні ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечив та вказав, що оскільки інформацію, яка цікавить дізнання та міститься на вилученому телефоні Apple IPhone 12 не записано на цифрові носії інформації, а така інформація може бути використана як доказ,в тому числі і факту придбання наркотичних засобів, у кримінальному провадженні буде призначено проведення повторної експертизи арештованого майна з наданням до нього доступу експертам, тому на даний час підстави для скасування арешту відсутні.
Відповідно до положень частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Пунктом 1 частини 2 цієї ж статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (тобто є речовим доказом).
Цього ж дня, в ході огляду місця події ОСОБА_5 добровільно видав свій мобільний телефон марки Apple, в корпусі білого кольору, який вилучено до Відділення поліції № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області та в цей же день визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ухвали колегії суддів Житомирського апеляційного суду від 01 липня 2022 року ухвалу слідчого судді про накладення арешту на майно залишено без змін, в тому числі і з огляду на можливість проведення експертних досліджень з арештованим мобільним телефоном.
За наслідками аналізу змісту ухвали про накладення арешту на майно, встановлено, що при ухваленні зазначеного судового рішення слідчим суддею було враховано положення частин 1-3 статті 170 КПК України, зазначено інформацію про власника такого майна, а також дані про те чи являється воно речовим доказом.
За змістом частини 1 статті 174 КПК України визначено, що власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З суті зазначеної норми слідує, що обов`язок доведення необґрунтованості накладення арешту на майно та того факту, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, покладається на власника такого майна. Представником у клопотанні, а також в судовому засіданні не наведено доводів, які б явно свідчили про необґрунтованість застосування арешту майна, яке належить ОСОБА_5 . Обґрунтованість та необхідність такого арешту також перевірено судом апеляційної інстанції.
Разом з тим, слідчий суддя, з урахуванням доводів клопотання адвоката ОСОБА_3 , звертає увагу на наступне.
Стаття 219 КПК України не містить приписів щодо граничного строку закінчення досудового розслідування кримінального проступку до дня повідомлення особі про підозру, такі строки встановлені вже з дня повідомлення особі про підозру (частина 3 цієї статті).
Відповідно до пункту 3 частини 1 статі 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
При розгляді клопотання, дізнавача у вказаному провадженні ОСОБА_6 пояснив, що наразі не проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії, направленні на встановлення обставин придбання та зберігання наркотичного засобу, тому підстави для повідомлення певній особі про підозру відсутні у зв`язку з недостатністю доказів на її обґрунтування.
Слідчим суддею враховується, що повідомлення особі про підозру в даному випадку є дискреційними повноваженнями сторони обвинувачення, проте, з огляду на відсутність значний час (фактично з липня 2022 року) даних про проведення у кримінальному провадженні слідчих, процесуальних (інших) дій, органу дізнання та прокурору слід звернути увагу на необхідність дотримання розумних строків, проведення всіх необхідних дій (в тому числі і проведення експертиз) з майном ОСОБА_5 , на яке накладено арешт, вжиття інших термінових вичерпних заходів з метою недопущення порушень його прав, свобод та законних інтересів щодо володіння майном.
Керуючись статтями 170-173, 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1