Справа № 991/4949/22
Провадження №11-сс/991/389/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2022 року місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:

головуючого ОСОБА_7, суддів ОСОБА_8, ОСОБА_9,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_10,

учасники судового: ОСОБА_1,

розглянула в судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.10.2022 про повернення скарги на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових осіб відомостей про кримінальне правопорушення.

Історія провадження

1.17.10.2022 ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направив до Офісу Генерального прокурора заяву про вчинення кримінального правопорушення серед іншого суддею Дарницького районного суду міста Києва (далі - заява). Зазначена заява була отримана адресатом 20.10.2022, але відомості про кримінальне правопорушення не було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

2.25.10.2022 на зазначену бездіяльність ОСОБА_1 засобам поштового зв`язку подав скаргу до слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - скарга).

3.27.10.2022 слідчий суддя повернув скаргу.

4.05.11.2022 на зазначену ухвалу ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Короткий зміст і мотиви ухвали слідчого судді

5.Оскаржуваною ухвалою повернуто скаргу на підставі пункту 2 частини 2 статті 304 КПК - скарга не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (далі - ВАКС).

6.Ухвала мотивована таким: (1) ОСОБА_1 подавав заяву про вчинення суддею Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_2 кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2-4 статті 190, частинами 3, 4 статті 358, частиною 2 статті 364, частиною 2 статті 376-1, частиною 2 статті 384 КК; (2) злочини, передбачені статтями 190, 358, 376-1 та 384 КК, не належать до підсудності ВАКС; (3) щодо злочину за статтею 364 КК передбачена диференційована підслідність залежно від розміру спричиненої ним шкоди - органам Національної поліції, Бюро економічної безпеки та НАБУ (розмір шкоди до 500, від 500 до 2000, понад 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб відповідно); (4) у заяві скаржник не навів фактичних обставин, за якими б можна було встановити в діях судді ОСОБА_2 об`єктивні та суб`єктивні ознаки вчинення злочину, передбаченого статтею 364 КК. Твердження скаржника про вчинення кримінального правопорушення суддею зводяться виключно до незгоди з ухваленими цією суддею судовими рішеннями. З наведених мотивів скарга не належить до предметної підсудності ВАКС.

Вимоги та короткий зміст апеляційної скарги

7. ОСОБА_1 в апеляційній скарзі висловив прохання: (1) поновити строк апеляційного оскарження; (2) скасувати ухвалу слідчого судді; (3) постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу.

8.В обґрунтування клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження апелянт посилався на те, що: (1) оскаржувана ухвала постановлена 27.10.2022 за його відсутності; (2) її копію він отримав засобами поштового зв`язку 31.10.2022 та (3) 05.11.2022 подав апеляцію.

9.По суті вимог апеляційної скарги скаржник зазначив таке: (1) за імперативними приписами статті 214 КПК прокурор зобов`язаний невідкладно внести до ЄРДР відомості за заявою про кримінальне правопорушення без будь-якої перевірки викладених у ній обставин; (2) в ухвалі не наведено будь-якого аналізу змісту скарги; (3) слідчий суддя не проводив слідчі дії у відповідності до норм КПК, тому оскаржувана ухвала є передчасною.

Позиції учасників провадження

10. ОСОБА_1 підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

11.Інші учасники судового провадження в судове засідання не прибули та не надали Суду свої позиції щодо апеляційної скарги. Враховуючи, що такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, то їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду (частина 4 статті 405 КПК).

Оцінка та мотиви Суду

12.У цьому провадженні Суд має вирішити такі питання: (1) чи пропустив апелянт строк апеляційного оскарження, якщо ні, то (2) чи законною є ухвала слідчого судді від 27.10.2022 про повернення скарги.

13.На перше питання Суд надає негативну відповідь, на друге - ствердну з мотивів, наведених нижче.

(1) Щодо клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження

14.Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК). Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (абзац 2 частини 3 статті 395 КПК).

15.У цьому провадженні оскаржувана ухвала була постановлена 27.10.2022 без виклику апелянта та її копію він отримав 31.10.2022 (а. с. 24, 26). Отже, строк на подання ОСОБА_1 апеляційної скарги слід обчислювати з дня отримання ним копії оскаржуваної ухвали та останнім днем цього строку було 07.11.2022. Тоді як ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу 05.11.2022, тобто в межах визначеного КПК строку. Водночас він просить поновити строк апеляційного оскарження.

16.Питання щодо поновлення процесуального строку Суд вирішує по суті (відмова чи задоволення) лише у разі його пропущення.

17.З наведених мотивів у цьому провадженні відсутній предмет розгляду, ініційований у клопотанні апелянта про поновлення процесуального строку, а тому Суд це клопотання не вирішує по суті.

(2) Щодо законності ухвали слідчого судді від 27.10.2022 про повернення скарги

18.Суд погоджується з висновком слідчого судді про непідсудність скарги Вищому антикорупційному суду.

19.Так, на досудовому провадженні заявником може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення (пункт 1 частини 1 статті 303 КПК).

20.На етапі прийняття скарги, яка подана на підставі статті 303 КПК, слідчий суддя перевіряє таку скаргу на предмет прийнятності та відсутності перешкод призначення її до розгляду, що передбачені пунктами 1-3 частини 2 та частиною 4 статті 304 КПК. Зокрема, скарга повертається, якщо не підлягає розгляду в цьому суді (пункт 2 частини 2 статті 304 КПК).

21.Слідчі судді ВАКС розглядають скарги на бездіяльність прокурора в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС (частина 1 статті 306, частина 2 статті 33-1 КПК).

22.Предметна підсудність ВАКС визначається статтею 33-1 КПК, а з 22.09.2019 - статтею 33-1 КПК з урахуванням положень пункту 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК у редакції Закону України № 100-IX від 18.09.2019.

23.ВАКС підсудні серед іншого кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК, зокрема за статтею 364 КК (про вчинення якого скаржник зазначив у заяві про злочин), якщо наявна хоча б одна з умов, передбачена пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК (частина 1 статті 33-1 КПК, примітка статті 45 КК).

24.КПК передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення. Вказані відомості використовуються слідчим суддею для визначення компетентного суду, уповноваженого розглядати, у тому числі скарги на бездіяльність відповідних службових осіб щодо невнесення відомостей заяви до ЄРДР.

25.Зазначена правова позиція є усталеною у практиці Апеляційної палати ВАКС (наприклад, ухвали від 21.12.2020 у справі № 991/10159/20, від 16.12.2020 у справі № 991/9801/20, від 11.02.2021 у справі № 991/238/21).

26.Отже, для того, щоб вирішити питання щодо законності оскаржуваної ухвали про повернення скарги ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Офісу Генерального прокурора щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, викладених в його заяві, Суд має надати відповідь, чи містить ця заява відомості про кримінальне правопорушення, які віднесені до предметної підсудності ВАКС.

27.З матеріалів провадження вбачається, що скаржник подав до Офісу Генерального прокурора заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2-4 статті 190, частинами 3, 4 статті 358, частиною 2 статті 364, частиною 2 статті 376-1, частиною 2 статті 384 КК (а. с. 4-15). На думку заявника наведені злочини вчинила суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_2 за попередньою змовою з ОСОБА_3 (позивач у справі), ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (представники позивача) у цивільній справі № 753/11845/18.

28.Хоч в заяві зазначено про злочин, передбачений статтею 364 КК, та стверджується про його вчинення суддею, проте окрім посилання на номер цієї статті жодних фактичних даних (відомостей) про вчинення цього злочину заява не містить; натомість в заяві скаржник зазначає про підробку суддею документів та готування до шахрайства.

29.Так, в заяві скаржник зазначив такі відомості про вчинення суддею злочину:

(1) в іменованому ним розділі заяви «Обставини справи» навів таке: « ОСОБА_2 , суддею Дарницького районного суду м. Києва, було вчинено суспільно небезпечні дії, які складають склад злочинів (кримінального правопорушення), які передбачені ч. 3, ч. 4 ст. 358 КК, … умисно здійснено закінчений замах на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), зловживаючи владою та службовим становищем судді, діючи за попередньою змовою та організованою групою … здійснено вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 14, ч.2 ст. 15, ст. 26, ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 190, ч. 3, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 376-1, ч. 2 ст. 384 КК в результаті злочинної маніпуляції судовим розглядом справи та шляхом заволодіння чужим майном шляхом обману, підроблення офіційних документів, незаконного втручання в роботу автоматизованих систем в органах правосуддя, сфальсифіковано … рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19.11.2019 у справі № 753/11845/18, у якому існує невідповідність висновків, викладених у рішенні суду, фактичним обставинам справи» (а. с. 4). Також заявник зазначив про постановлення суддею ОСОБА_2 «заднім числом» ухвали від 17.02.2020;

(2) підсумовуючи наведене, заявник зазначив, що «в діях судді у рішенні від 19.11.2019 та в ухвалі від 17.02.2020 є ознаки підроблення документів, використання підроблених документів, готування до злочину шахрайства» (а. с. 5). Наведене на думку заявника «слід кваліфікувати, зокрема, за частиною 2 статті 364 КК - як готування до шахрайства» (а. с. 5);

(3) далі заявник виклав суть незаконних на його думку дій ОСОБА_3 щодо подання до суду позовної заяви, зазначив про ненаправлення суддею копії позову ОСОБА_3 скаржнику та підсумував, що «суддя ОСОБА_2 [та ОСОБА_3 ] можуть бути обвинувачені у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства) за попередньою змовою організованою групою осіб (ч. 2 ст. 15, ст. 26, ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК)» (а. с. 7);

(4) заявник в іменованому ним розділі заяви «Правова кваліфікація» навів таке: «Залежно від спрямованості умислу винного підроблення вказаних документів за наявності підстав має кваліфікуватися як готування до вчинення відповідного злочину, а саме до шахрайства за обтяжуючих обставин … Підроблення документів з метою використати їх надалі для незаконного і безоплатного заволодіння чужим майном шляхом обману слід кваліфікувати за сукупністю злочинів - за ч. 3, ч. 4 ст. 358 і ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ст. 26, ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК, як готування до шахрайства за обтяжуючих обставин. Таким чином, ОСОБА_2 , як суддя Дарницького районного суду м. Києва, своїми умисними діями, які виразились у складенні завідомо підроблених документів (рішення від 19.11.2019 та ухвали від 17.02.2020 у справі № 753/11845/18) та використанні завідомо підроблених документів, які посвідчують певні факти, що мають юридичне значення та надають певні права, вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3, ч. 4 ст. 358 КК. Підроблення вказаних судових рішень з метою використання їх надалі для незаконного заволодіння грошовими коштами ОСОБА_1 …» (а. с. 7-8);

(5) далі заявник зазначив, що «суддя ОСОБА_2 та судді, які брали участь у розгляді злочинної справи № 753/11845/18, можуть бути обвинувачені у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство) за попередньою змовою групою осіб (ч. 1 ст. 14, ч.2 ст. 15, ст. 26, ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 190, ч. 3, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 376-1, ч. 2 ст. 384 КК) (а. с. 12). Тому заявник вважав за необхідне порушити стосовно судді питання про притягнення до відповідальності «за готування до злочину, підроблення документів, використання підроблених документів та здійснення закінченого замаху за попередньою змовою організованою групою осіб на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство)». Далі по тексту заяви заявник ще тричі наводить перелік цих статей КК та просить внести відомості до ЄРДР (а. с. 14-15).

30.Водночас заява не містить будь-яких фактичних даних (відомостей) про обставини вчинення злочину, передбаченого статтею 364 КК (використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, вчинення цих дій з метою отримання неправомірної вигоди, розміру спричиненої цим шкоди, спричинених наслідків тощо). Фактично у заяві йдеться про незаконні на думку заявника дії ОСОБА_6 за статтями 358 та 190 КК та участі у них суддів, які розглядали справу за його позовом.

31.У цьому контексті Суд зазначає, що самого посилання у тексті заяви про вчинення злочину на номер статті Особливої частини КК, який за критерієм «кваліфікації» злочину, відповідає умовам предметної підсудності ВАКС, автоматично не визначає належність скарги до предметної підсудності ВАКС, оскільки в цілях перевірки скарги на прийнятність слідчий суддя (суд) аналізує заяву про вчинення злочину на предмет наявності в ній саме відомостей про вчинення злочину, а не формального зазначення у ній лише певного номеру статті КК.

32.Отже, хоч заява і містить посилання на статтю 364 КК, проте не містить фактичних даних про вчинення цього злочину, що унеможливлює віднесення скарги до предметної підсудності ВАКС за критерієм «кваліфікації» кримінального правопорушення, визначеним у частині 1 статті 33-1 КПК. Інші кримінальні правопорушення, перелік яких скаржник наводить у заяві (за статтями 190, 358, 376-1, 384 КК) - не належать до предметної підсудності ВАКС.

33.З цих мотивів Суд погоджується з висновком слідчого судді про те, що: (1) заява не містить даних, за якими б можна було встановити в діях ОСОБА_2 ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 364 КК; (2) скарга не підсудна ВАКС.

34.Одночасно з цим Суд вважає помилковим: (1) висновок слідчого судді про те, що скарга в принципі не містить умови, передбаченої пунктом 1 частини 5 статті 216 КК, оскільки заява стосувалась суб`єкта, визначеного абзацом 5 цієї норми - судді загального місцевого суду; (2) аналіз слідчого судді заяви на предмет відповідності її змісту [за статтею 364 КК] умовам пункту 2 частини 5 статті 216 КПК через відсутність предмету аналізу (самих відомостей про це правопорушення у заяві) в цілях перевірки скарги на прийнятність. Проте зазначене не є істотним порушенням вимог КПК та не вплинуло на правильність висновку слідчого судді про непідсудність скарги ВАКС.

35.Суд не вбачає в постановленні оскаржуваної ухвали слідчого судді порушень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що виявляється в обмеженні права заявника на доступ до суду, оскільки структурним елементом права на справедливий суд, є право на «суд, встановлений законом», тобто «належний» або компетентний суд. Положення практики Європейського суду з прав людини стосовно тлумачення цього елементу «права на справедливий суд» отримали розвиток у статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», за якою ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Крім того, порушення правил підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону (пункт 6 частини 1 статті 412 КПК).

36.У контексті доводів апелянта Суд зазначає, що слідчий суддя не розглядав по суті скаргу через її неприйнятність, тому оскаржувана ухвала не містить аналізу змісту скарги.

37.Доводи та вимогу апеляції про задоволення скарги по суті Суд не розглядає, оскільки у цьому провадженні предметом апеляційного розгляду є перевірка виключно законності повернення скарги з підстав її непідсудності ВАКС. Суд апеляційної інстанції не може вирішувати по суті скарги, якщо вони не були предметом розгляду слідчого судді, перебираючи таким чином на себе повноваження слідчого судді (першої інстанції) та позбавляючи учасників провадження права на апеляційне оскарження ухвал слідчого судді у випадках, встановлених КПК.

38.З наведених вище мотивів апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу слідчого судді - без змін.

39.При цьому Суд роз`яснює ОСОБА_1 , що судове рішення у цьому провадженні не позбавляє його права звернутись зі скаргою до належного суду (слідчого судді).

40.Керуючись статтями 33-1, 304, 306, 404, 405, 407, 419, 532 КПК, колегія суддів постановила:

1.Апеляційну скаргу - залишити без задоволення.

2.Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.10.2022 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_7

Судді ОСОБА_8

ОСОБА_9