Справа № 191/51/21
Провадження № 1-кп/191/3/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2023 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадженняза обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

З 11.01.2021 року у провадженні Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

15.02.2023 року до суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_8 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_6 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, у підготовчі судові засідання за викликами не прибуває, судом застосовувалися примусові приводи, але не були виконанні, оскільки обвинувачена була відсутня за місцем проживання. Неявка обвинуваченої є тривалою перешкодою до розгляду кримінального провадження.

У підготовчому судовому засіданні прокурор клопотання підтримав із викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Обвинувачена та його захисник у судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання про застосування стосовно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши клопотання, додані до нього матеріали, суд приходить до такого висновку.

Згідно із ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина 4 ст. 194 КПК України встановлює, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Водночас, на переконання суду, в судовому засіданні сторона обвинувачення не довела існування підстав, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що в зазначеному кримінальному провадженні існує можливість ризику того, що ОСОБА_6 може переховуватись від суду, оскільки обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, офіційно не працевлаштована, офіційно не одружена.

ЄСПЛ в багатьох своїх рішеннях, зокрема, в рішеннях «Ноймайстер проти Австрії» та «Мамедова проти Росії», використовує стандарт, за яким ризик втечі чи спроб ухилення від кримінальної відповідальності зменшується зі збігом часу.

Відповідно до приписів ч.ч.1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відтак, на переконання суду, застосування відносно обвинуваченої ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не є обґрунтованим, оскільки більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби здатний забезпечити її належну процесуальну поведінку під час розгляду кримінального провадження судом та не обмежить її у виконанні обов`язку по догляду та утриманню двох малолітніх дітей.

Крім цього, застосовуючи до обвинуваченої запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд вважає за необхідне покласти на неї додаткові обов`язки, передбачені пунктами 1, 3, 4 ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 36, 131, 132, 176-178, 183, 184, 194, 196, 199 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Застосувати щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, заборонивши їй залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора чи суду, з 22.00 години до 06.00 години наступної доби, строком на 60 діб до 23.05.2023 року включно.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за кожною вимогою;

2) повідомляти суд про зміну місця проживання;

3) утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0002112.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченої, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Копію ухвали для забезпечення контролю виконання надіслати до Синельниківського РУП ГУНП України в Дніпропетровській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошений 24 березня 2023 року о 15.40 годині.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3