УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши заяву підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури про продовження строку дії покладених процесуальних обов`язків на підозрюваного у кримінальному провадженні № 120 221 000 000 007 05 від 19.09.2022,

у с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м.Києва звернувся підозрюваний у кримінальному провадженні № 120 221 000 000 007 05 від 19.09.2022 за ч. 2 ст. 2861 КК України ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків (справа № 761/24992/22, провадження № 1-кс/761/13926/2022).

На обґрунтування заявник зазначив, що слідчий суддя ОСОБА_6 своїм рішенням від 21.09.2022 задовольнив клопотання сторони обвинувачення щодо застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, який сторона захисту вважала необґрунтованим.

Викладене, на думку ініціатора відводу, свідчить про обґрунтовані сумніви у неупередженості та об`єктивності слідчого судді під час розгляду клопотання про продовження строку дії покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, оскільки у слідчого судді є сформована та негативна для сторони захисту думка щодо підозрюваного та обставин кримінального провадження.

У судове засідання ініціатор відводу, будучи належним чином повідомленим, не прибув.

Прокурор просила відмовити у задоволенні заяви підозрюваного, зазначаючи, що це є засобом затягування строку розгляду ініційованого стороною обвинувачення клопотання про продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків.

Суддя, заслухавши заперечення прокурора, дослідивши наявні матеріали, дійшов висновку про таке.

Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.

До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Суддя бере до уваги, що з моменту ратифікації Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ), та у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

Згідно з п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради Європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість з боку суддів. Під час ухвалення судових рішень судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.

Надаючи оцінку доводам заяви, суддя відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Неупередженість судді та суду передбачає відсутність будь-якої зацікавленості при відправленні правосуддя, об`єктивність і повну безсторонність щодо учасників процесу.

Практика Європейського суду з прав людини сформулювала зміст такої категорії як «безсторонній суд», що включає суб`єктивний та об`єктивний критерії.

Суб`єктивний критерій означає, що суд має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; об`єктивний - що суд має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Отже, суб`єктивну складову категорії «безсторонній суд» утворює наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Таким чином, ознакою суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку суду умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.

ЄСПЛ у справі «Фей проти Австрії» зазначив, що для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Таким чином, безсторонність суду може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.

Підозрюваний зазначив, що упередженість слідчого судді полягає у задоволенні ним 21.09.2022 клопотання сторони обвинувачення про застосування до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у цьому кримінальному провадженні, з визначенням розміру застави, який підозрюваний вважав необґрунтовано великим, що свідчить про наявність у слідчого судді негативного ставлення до сторони захисту та наперед сформованої думки щодо вирішення ініційованого прокурором питання.

Водночас, сам факт задоволення слідчим суддею в одному кримінальному провадженні декількох клопотань чи скарг сторін кримінального провадження не свідчить про упередженість слідчого судді, оскільки не доводить прихильності останнього до однієї із сторін провадження.

Таким чином, ухвалення слідчим суддею ОСОБА_5 обґрунтованого рішення за наслідками розгляду певного клопотання сторони обвинувачення у цьому кримінальному провадженні не говорить про його необ`єктивність та упередженість.

Крім того, суддя звертає увагу, що клопотання сторони обвинувачення про продовження строку дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків розподілено на слідчого суддю ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 35 КПК, що також свідчить про об`єктивність визначення слідчого судді та спростовує сумніви щодо зацікавленості слідчого судді у вирішенні справи на користь однієї зі сторін.

Отже, доводи підозрюваного ОСОБА_4 про наявність підстав для висновку про упередженість слідчого судді ОСОБА_5 ґрунтуються на припущеннях, тобто не можуть розглядатися як обґрунтовані та вказувати на наявність у слідчого судді будь-яких зв`язків, прихильності чи упередженості щодо сторін кримінального провадження.

Також, суддя звертає увагу, що з матеріалів клопотання вбачається, що 30.09.2022 стороною захисту сплачений визначений у рішенні слідчого судді від 21.09.2022 розмір застави, що спростовує доводи ініціатора відводу у частині визначення слідчим суддею непомірного для сторони захисту розміру альтернативного запобіжного заходу.

Таким чином, наведене захисником не створює сумнівів щодо неупередженості суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії покладених процесуальних обов`язків на підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 120 221 000 000 007 05 від 19.09.2022 (справа № 761/24992/22, провадження № 1-кс/761/13926/2022) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1