Справа № 638/6965/22
Провадження № 1-кс/638/342/23
УХВАЛАІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області.

23 січня 2023 року ОСОБА_3 було заявлено відвід слідчому судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 .

В обґрунтування письмового відводу ОСОБА_3 зазначено, що слідчим суддею Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 порушено порядок повідомлення заявника про судове засідання за його скаргою, а також строки розгляду скарги.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, про дату, місце та час судового засідання повідомлений.

Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, про дату, місце та час судового засідання повідомлена.

Оцінюючи доводи заяви про відвід, суд керується наступним.

Підстави, які виключають участь судді у кримінальному провадженні, визначені статтею 75 КПК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ч. 2 ст. 75 КПК України, у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Крім того, ст. 76 КПК України визначено умови недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі "Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії", "Пуллар проти Сполученого Королівства", "Білуха проти України", наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

В рішеннях у справах "Ветштайн проти Швейцарії" та "Ферантелі та Сантанжело проти Італії" Європейським судом з прав людини висловлювалась позиція, згідно якої при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

З доводів заяви ОСОБА_3 , судом не встановлено обставин, які б свідчили про упередженість суду, який розглядає дане кримінальне провадження, зокрема, що судом вчиняються умисні дії, спрямовані на порушення прав ОСОБА_3 .

Оцінюючи доводи ОСОБА_3 , згідно яких він не згодний з прийнятим слідчим суддею рішенням, суд керується таким.

Щодо неналежного повідомлення про дату, час та місце судового засідання заявник посилається на роздруківку SMS-повістки, однак формування тексту судової повістки, облік та її відправка у вигляді SMS-повідомлення здійснюється в автоматизованій системі документообігу суду. Судова повістка додається до електронної обліково-статистичної картки справи як документ у справі, після чого автоматично доставляється у вигляді SMS-повідомлень на номер мобільного телефону учасника судового процесу. Тобто слідчий суддя не формує текст SMS-повістки.

Щодо порушення строків розгляду справи слід зазначити, що ОСОБА_3 сам двічі 24 січня 2023 року та 02 лютого 2023 року надсилав до суду заяви про відкладення судового засідання, тому його посилання на те, що суд затягує розгляд справи не відповідають дійсності.

Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених в постановах Верховного Суду, в тому числі в постанові від 12.07.2018 року по справі № 745/398/16-к, поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо. Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема, у справі «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів та меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів виходячи з відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права.

Враховуючи наведене, підстави зазначені ОСОБА_3 в заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_4 не можуть бути підставою для відводу судді. Обставин, які відповідно до вимог КПК України є підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_4 , судом не встановлено.

Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді.

Керуючись ст. 75, 76, 81, 369-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області - відмовити.

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області передати для подальшого розгляду слідчому судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Суддя ОСОБА_1