УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2022 року місто Київ

Слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , при секретарі ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_2 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Крутеньки Хотинського району, Чернівецької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч.5 ст. 27 ч.2 ст. 317 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000161 від 12.10.2022

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_2 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч.5 ст. 27 ч.2 ст. 317 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000161 від 12.10.2022, за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 317 КК України.

14.10.2022 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

15.10.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 317 КК України.

15.10.2022 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва у кримінальному провадженні № 0000161 від 12.10.2022 до підозрюваного ОСОБА_4 , - застосовано запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою строком до 12.12.2022 без визначення розміру застави.

Постановою керівника Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_8 від 29.11.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000161 від 12.10.2022 продовжено до трьох місяців.

На думку сторони обвинувачення обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні х кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 307, ч.5 ст. 27 ч.2 ст. 317 КК України та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання під вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, що підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами.

У клопотання вказано, що 12.12.2022 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні закінчується, однак закінчити досудове слідство до вказаного строку не представляється можливим, оскільки до цього часу не виконані всі слідчі та процесуальні дії.

Слідчий в клопотанні зазначає, про наявність ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що будь який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав в ньому наведених, просив задовольнити та продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з огляду на існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 є необґрунтованим, щодо клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, з огляду на його необґрунтованість, крім того вказав, що ризики зазначені в клопотання жодним чином не підтверджуються, крім того вказав, що підозрюваному запропонували роботу різноробочим, оскільки ОСОБА_4 не має хімічної освіти він навіть не міг знати, що робить наркотичні засоби, просив змінити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід на не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника, просив відмовити в задоволенні клопотання, зазначив, що до інкримінованого йому злочину жодного відношення не має, оскільки він знайшов роботу де був різноробочим.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, вислухавши думку учасників судового розгляду, слідча суддя приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000161 від 12.10.2022, за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 317 КК України.

З наданих матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 317 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах та дослідженими слідчим суддею документами під час розгляду клопотання.

15.10.2022 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження, що спростовує доводи сторони захисту щодо обґрунтованості підозри.

Відповідно до ст.177 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, що дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснювати дії, передбачені частиною першою даної статті.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується матеріалами кримінального провадження, що долучено до клопотання.

Відповідно до ст.199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою.

Прокурор, просив продовжити тримання ОСОБА_4 під вартою, вважаючи, що існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідка, експерта, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При аналізі питання наявності зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідча суддя дійшла висновку до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину та тяжкого злочину, максимальним покаранням, яке може бути призначене у виді до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна, а відтак існують ризики, що останній зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідча суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_4 може чинити тиск на свідків, експертів.

При встановленні наявності такого ризику, слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

Про наявність ризику незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_4 на свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні вказує те, що з метою ухилення від кримінальної відповідальності, останній може чинити певний тиск на вказаних осіб.

Наявність у підозрюваного ОСОБА_4 місця проживання та реєстрації на території України, відсутність судимостей, з урахуванням наведених вище фактичних обставин справи та інших даних про особу підозрюваного не переважають існуючих ризиків.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_4 будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою.

Слідчою суддею враховуються доводи, наведені стороною захисту щодо особи підозрюваного, міцності його соціальних зв`язків, проте встановлені органом досудового розслідування обставини підозри у вчиненні зокрема і особливо тяжкого злочину свідчать, що продовжують існувати раніше заявлені ризики, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та експертів, а також можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості клопотання та відсутність ризиків спростовуються стадією кримінального провадження, та встановленими слідчим суддею обставинами.

Оскільки слідчою суддею встановлено ризики переховування від слідства та суду, вплив на свідків та експертів, можливість продовження злочинної діяльності, а також те, що наявність цих ризиків підтверджена достатніми доказами, слідча суддя вважає, що стосовно ОСОБА_4 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Слідча суддя критично оцінює доводи сторони захисту щодо обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою. Наявність вказаних вище ризиків стосовно підозрюваного, дій до яких він може вдатись, вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомлення йому про підозру у вчиненні в тому числі особливо тяжкого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким.

Таким чином, сукупність всіх цих обставин вказує на необхідність продовження відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, при визначені розміру застави, слідча суддя враховує конкретні обставини інкримінованого діяння, тяжкість кримінального правопорушення, наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків, та вважає за належне визначити заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 248 100, який зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Крім цього, обираючи відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави, слідча суддя вважає за необхідне, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на нього наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу, слідчого, прокурора, суду; утримуватись від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; здати уповноваженому органу на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають йому право на виїзд з України та в`їзд в Україну, термін дії яких, у разі внесення застави, визначити в межах строку досудового розслідування, однак не більше 2 (двох) місяців з моменту внесення застави в розмірі, визначеному судом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 331, 372, 532, 534 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя

УХВАЛИЛА

Клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 13 січня 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу у 100 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 248 100 (двісті сорок вісім тисяч сто) гривень.

Застава вноситься підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: для внесення застави (код ЄДРПОУ - 26268059, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, МФО - 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок № UA1012089, призначення платежу: застава за … (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) від … (дата ухвали) по справі № …., внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу, слідчого, прокурора, суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- здати уповноваженому органу на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають йому право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного в межах строку досудового розслідування, однак не більше 2 (двох) місяців з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави в розмірі, визначеному судом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1