Справа № 991/5403/22
Провадження №11-сс/991/405/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2022 року місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:

головуючого ОСОБА_3., суддів ОСОБА_4., ОСОБА_5

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_6.,

учасники судового: не з`явились,

розглянула в судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.11.2022 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

Історія провадження

1.06.11.2022 ОСОБА_1 засобами електронного зв`язку направив до НАБУ заяву про вчинення суддею Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_2 кримінальних правопорушень, передбачених статями 364, 161, 375, 365, 366, 367 КК (далі - заява).

2.09.11.2022 заявник подав скаргу до слідчого судді Вищого антикорупційного суду на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ з невнесення до ЄРДР відомостей за його заявою (далі - скарга).

3.11.11.2022 слідчий суддя відмовив у задоволенні скарги.

4.15.11.2022 на зазначену ухвалу ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Короткий зміст і мотиви ухвали слідчого судді

5.Оскаржуваною ухвалою відмовлено в задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення.

6.Ухвала мотивована таким: (1) відповідно до статті 214 КПК внесенню до ЄРДР підлягають не будь-які заяви (повідомлення), а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення; (2) виходячи з предметної підсудності ВАКС, слідчий суддя не розглядав доводи скарги щодо невнесення до ЄРДР відомостей про злочини за статтями 161, 365, 366, 367 КК, а також за статтею 375 КК через втрату нею чинності; (3) з цих мотивів слідчий суддя розглядав скаргу лише в частині невнесення відомостей про злочин за статтею 364 КК, який за твердженням заявника вчинений суддею; (4) на думку заявника суддя вчинила злочин шляхом розгляду відносно нього справи про адміністративне правопорушення і притягнення його до відповідальності, вказавши у постанові про належне повідомлення скаржника про час та дату розгляду; (5) проте у заяві відсутні конкретні відомі заявнику обставини вчинення суддею дій, які б містили хоча б загальні ознаки об`єктивної сторони злочину за статтею 364 КК. Натомість у заяві висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення злочину, яке скаржник робить, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявлення щодо правомірності процесуальних рішень та дій судді під час здійснення правосуддя. Наведене не може бути підставою для початку досудового розслідування.

Вимоги та короткий зміст апеляційної скарги

7. ОСОБА_1 в апеляційній скарзі висловив прохання: (1) скасувати оскаржувану ухвалу слідчого судді; (2) встановити бездіяльність, халатність відповідальних осіб НАБУ, вчинених шляхом невнесення відомостей про підозру вчинення суддею ОСОБА_2 до ЄРДР відповідно до його заяви; (3) зобов`язати НАБУ припинити бездіяльність, халатність відповідальних осіб та внести відомості про підозру вчинення кримінального правопорушення за його заявою; (4) надати витяг з ЄРДР та вручити пам`ятку про права та обов`язки потерпілого.

8.В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначив таке: (1) 06.11.2022 він звернувся до НАБУ із заявою про вчинення суддею ОСОБА_2 ряду злочинів шляхом винесення відносно нього свідомо неправосудної постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності шляхом внесення до неї недостовірних відомостей про начебто повідомлення його про час та дату розгляду справи. Цими діями судді йому спричинено шкоду, яку він оцінює в 120 тисяч доларів США та 80 тис грн; (2) відповідно до стаття 214 КПК слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин, після подання заяви про злочин зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, однак станом на 09.11.2022 НАБУ не повідомило його про внесення відомостей за його заявою до ЄРДР; (3) з аналізу самої заяви, без проведення слідчих дій, неможливо встановити відсутність підстав для притягнення особи до кримінальної відповідальності; (4) при розгляді його скарги слідчий суддя керувався невідомою статтею КПК, а також вийшов за межі прохальної частини вимог скарги, оскільки скаржник не просив позбавляти його статусу потерпілого і вважати його заявником, тим самим в поза процесуальний спосіб слідчий суддя позбав скаржника його статусу потерпілого та зазначив недостовірні дані щодо його статусу в оскаржуваній ухвалі; (5) слідчий суддя не вказав в ухвалі суму матеріального збитку та не зазначив, що потерпілий звернувся із заявою про підозру вчинення злочину суддею (насильницьку зміну конституційного устрою); (6) слідчий суддя помилково керувався статтями 214, 303-304, 306, 307, 309, 372, 376 КПК.

Позиції учасників провадження

9.Учасники судового провадження в судове засідання не прибули та не надали Суду свої позиції щодо апеляційної скарги. Враховуючи, що вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, то їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду (частина 4 статті 405 КПК).

Оцінка та мотиви Суду

10.Суд погоджується з висновком слідчого судді про відсутність в заяві ОСОБА_1 об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 364 КК.

11.Так, КПК передбачена необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення. Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

12.Зазначена правова позиція є усталеною у практиці Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (наприклад, ухвали від 02.09.2020 у справі № 991/6129/20, від 29.09.2020 у справі № 991/7770/20, від 30.09.2020 у справі № 760/10571/19, від 23.11.2020 у справі № 991/9397/20, від 23.11.2020 у справі № 991/9399/20, від 11.01.2021 у справі № 991/10390/20, від 16.01.2021 у справі № 991/8047/20, від 02.02.2021 у справі № 991/106/21, від 04.03.2021 у справі № 991/672/21, від 04.03.2021 у справі № 991/664/21, від 24.03.2021 у справі № 991/1653/21, від 14.04.2021 у справі № 991/2279/21, від 27.05.2021 у справі № 991/2500/21, від 02.06.2021 у справі № 991/3403/21, від 20.10.2021 у справі № 991/6646/21, від 08.12.2021 у справі № 991/7952/21, від 08.12.2022 у справі № 991/7817/21, від 24.01.2022 у справі № 991/8390/21, від 13.04.2022 у справі № 991/653/22, від 15.04.2022 у справі № 991/8339/21, від 17.11.2022 у справі № 991/4752/22 тощо).

13.З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_1 подав до НАБУ заяву про вчинення суддею Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_2 злочинів, передбачених статтями 364, 161, 375, 365, 366, 367 КК (в комплексі посягання на конституційний лад України, враховуючи займану посаду).

14.У заяві скаржник виклав такі дані: (1) постановою Оболонського районного суду міста Києва від 05.10.2021 його визнано винним в скоєнні правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено штраф в розмірі 17 тис грн з позбавленням права керування транспортними засобами на один рік; (2) до постанови внесено недостовірні відомості про начебто належне повідомлення його про призначене судове засідання на 05.10.2021, хоча матеріали справи містять протилежні дані, повістка не відправлялась судом та не вручалась йому; (3) цими діями йому спричинено майнову шкоду, яку він оцінює орієнтовно в 80 тис грн, завдано шкоду здоров`ю орієнтовно на 20 тис доларів США, завдано збиток репутації як викривача корупції, орієнтовно на суму 100 тис доларів США; (4) суддею винесена свідомо неправосудна постанова шляхом внесення до неї недостовірних даних про належне повідомлення скаржника.

15.З наведеного слідує, що в заяві не міститься будь-яких фактичних даних щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 364 КК (за ознаками якого скарга підсудна слідчому судді ВАКС): даних про зловживання суддею владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало шкоди.

16.Так, наведені у заяві обставини свідчать про незгоду заявника з таким рішенням в частині окремого процесуального питання - повідомлення заявника. У той же час, в ньому не наведено жодних фактичних даних щодо того, що прийняте судове рішення було упередженим, неправосудним саме через прийняття (обіцянки прийняття) неправомірної вигоди та всупереч інтересам служби, не базувалось на матеріалах справи, що у сукупності могло б вказувати на ознаки кримінального правопорушення в діях судді. Саме такі обставини відрізняють правомірну діяльність судді з вчинення правосуддя від кримінально караної поведінки, яка може бути кваліфікована за статтею 364 КК.

17.Хоч скаржник формально зазначив в заяві про спричинення йому майнової та моральної шкоди, розмір якої був визначений заявником на власний розсуд, проте не навів обставин її спричинення та перебування у причинному взаємозв`язку із зазначенням в судовому рішенні даних про належне повідомлення заявника. Зазначення сум шкоди без наведення обставин, які б свідчили про наявність ознак злочину за статтею 364 КК, не може само по собі бути підставою для внесення відомостей до ЄРДР.

18.З цих мотивів Суд погоджується з висновком слідчого судді про те, що твердження скаржника про вчинення зазначеного злочину є виключно суб`єктивною думкою скаржника та має характер припущення, тобто заява не містить даних, які б підлягали перевірці засобами кримінального провадження.

19.При цьому Суд зазначає, що внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статті 214 КПК), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

20.Отже, слідчий суддя законно відмовив у задоволенні скарги. Доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків слідчого судді.

21.З наведених мотивів апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.

22.Керуючись статтями 214, 404, 405, 407, 419, 532 КПК, колегія суддів постановила:

1.Апеляційну скаргу - залишити без задоволення.

2.Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.11.2022 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_3

Судді ОСОБА_4

ОСОБА_5