УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року місто Володимир

Володимир-Волинський міський суд Волинської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Володимирського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

встановив:

08 листопада 2022 року слідчий СВ Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.

В обґрунтування клопотання покликається на ту обставину, що 04.11.2022, у достовірно не встановлений час, у м. Володимир, гр. ОСОБА_4 , знаходячись за місцем свого проживання, по АДРЕСА_1 , викрав килим вартістю близько 2000 гривень належний його матері ОСОБА_5 .

15.09.2022, слідчим відділенням Володимирського РВП ГУНП у Волинській області, було внесено відомості про вчинення вказаного кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000633 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході опитування гр. ОСОБА_4 , було встановлено, що останній після крадіжки вказаного килима продав його своєму сусіду на ім`я ОСОБА_6 котрий проживає у його будинку в квартирі АДРЕСА_2 .

07.11.2022 в ході огляду місця події у квартирі АДРЕСА_3 було вилучено викрадений килим червоного кольору.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, дані речі вважається тимчасово вилученим майном.

Таким чином, вилучений килим, має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки вказана річ може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що вона відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.

Крім того, на даний час у кримінальному провадженні необхідно провести ряд необхідних судових експертиз та слідчих дій за участю вищезазначеного предмета.

Вважає, що вищевказана вилучена річ підлягає арешту із забороною відчуження, розпорядження та користуванням, оскільки має значення речових доказів для кримінального провадження.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, клопотання про арешт майна підтримав, просив його задовольнити з викладених у ньому підстав.

Власник майна, ОСОБА_5 в судове засідання не з?явилась, подала заяву про розгляд клопотання без її участі.

З урахуванням заяви слідчого та представника власника майна, відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Перевіривши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Як вбачається з витягу з ЄРДР №0000633 від 08.11.2022 року, 04.11.2022, у достовірно не встановлений час, у м. Володимир, гр. ОСОБА_4 , знаходячись за місцем свого проживання, по АДРЕСА_1 , викрав килим вартістю близько 2000 гривень. належний його матері ОСОБА_5 .

15.09.2022, слідчим відділенням Володимирського РВП ГУНП у Волинській області, було внесено відомості про вчинення вказаного кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000633 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході опитування гр. ОСОБА_4 , було встановлено, що останній після крадіжки вказаного килима продав його своєму сусіду на ім`я ОСОБА_6 котрий проживає у його будинку в квартирі АДРЕСА_2 .

07.11.2022 в ході огляду місця події у квартирі АДРЕСА_3 було вилучено викрадений килим червоного кольору.

Згідно ч. 1, 2 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;?

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі його сліди вчинення кримінального правопорушення, або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Враховуючи те, що вилучений 07.11.2022 року, під час огляду місця події у квартирі АДРЕСА_3 , килим червоного кольору, підлягає арешту із забороною відчуження, розпорядження та користуванням, оскільки має значення речового доказу і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні за його участю ряду судових експертиз та слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження. В іншому ж випадку, вказана річ, є речовими доказами у кримінальному провадженні, підлягатиме поверненню з подальшою неможливістю проведення необхідних експертиз, оскільки сліди злочину на ньому можуть бути знищені.

За таких обставин справи приходжу до висновку, що клопотання слід задовольнити.

На підставі ст.ст.40, 131, 132, 170, 171 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на килим червоного кольору який був вилучений 07.11.2022, під час огляду місця події у квартирі АДРЕСА_3 , заборонивши відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.
Ухвалу слідчого судді належить виконати негайно.

Арешт майна є тимчасовим, до скасування у встановленому КПК України порядку заходом забезпечення кримінального провадження. Слідчі (процесуальні) дії, в тому числі із використанням арештованого майна проводяться у розумні строки .

Відповідно до ст.174 ч.1 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її постановлення.

Слідчий суддя /-/ підпис.

Суддя Володимир-Волинського

міського суду Волинської області ОСОБА_7