Справа № 521/6930/22
Номер провадження:1-кп/521/1226/22
У Х В А Л А

ВСТУПНА ЧАСТИНА

28 грудня 2022 року Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора

Малиновської окружної прокуратури

міста Одеси ОСОБА_3

захисника - адвоката ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Одесі в режимі відеоконфіренції обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 лютого 2022 року за номером 0000264, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Азербайджан, місто Баку, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 187 КК України, -

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА:

Встановлені судом обставини та суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається:

В провадженні Малиновського районного суду міста Одеси перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 лютого 2022 року за номером 0000264, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Азербайджан, місто Баку, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 187 КК України.

Судом вирішується письмове клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиції сторін кримінального провадження:

В судовому засіданні прокурор підтримав письмове клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки заявлені ризики, які стали підставою для встановлення міри запобіжного заходу виправдовують тримання обвинуваченого під вартою.

Захисник обвинуваченого заперечувала проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою та просила обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт або визначити як альтернативний запобіжний захід заставу.

Обвинувачений погодився з позицією свого захисника.

Мотиви, з яких суд виходив при постановлені ухвали, положення закону яким керувався суд:

Вивчивши матеріали кримінального провадження, заслухавши учасників судового провадження, суд дійшов такого висновку.

Вирішуючи письмове клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 суд враховує, що тримання під вартою є винятковим та відповідно до ст. 176 КПК України найбільш суворим запобіжним заходом.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 спливає 08 січня 2022 року, однак до зазначеного часу закінчити судовий розгляд неможливо з об`єктивних причин, а саме через те, що на всій території України діє правовий режим воєнного стану, а також те, що через пошкодження агресором об`єктів енергетичної інфраструктури по всій Україні застосовуються екстрені вимкнення світла.

Обвинуваченому ОСОБА_5 пред`явлено обвинувачення у вчиненні ряду злочинів, які є тяжкими злочинами проти власності, по кримінальному провадженню визначений повний порядок дослідження доказів.

Під час вивчення мети для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом встановлено, що заявлені прокурором ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу, не зменшились.

Обставини злочину викладені в обвинувальному акті, поведінка обвинуваченого до вчинення правопорушення, свідчать про необхідність застосування певних заходів забезпечення кримінального провадження, які будуть адекватними порушеному праву на даній стадії процесу.

Підставою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність на теперішній час обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії направлені на переховування від органу досудового розслідування та суду, можливість незаконного впливу на неповнолітнього потерпілого та його законного представника, вчинити нове аналогічне кримінальне правопорушення.

Обставини, що враховуються при продовженні запобіжного заходу передбачені ст. 178 КПК України, також були перевірені судом.

Суд враховує особу обвинуваченого ОСОБА_5 , обґрунтованість підозри, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватими, вік та стан здоров`я обвинуваченого (об`єктивних відомостей про захворювання які перешкоджають його перебуванню у слідчому ізоляторі суду не надані), наявність місця мешкання в місті Одесі, соціальні зв`язки (перебуває у фактичних шлюбних відносинах з ОСОБА_6 , має на утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 ), відсутність даних про працевлаштування, свідчить про відсутність засобів для існування. Також судом при продовженні строку тримання під вартою, враховано і те, що ОСОБА_5 будучи раніше засудженим за злочин проти власності, знову вчинив аналогічні злочини.

При цьому суд вважає, що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть свідчити про необхідність зміни обвинуваченому запобіжного заходу на більш м`який ніж тримання під вартою, або про скасування запобіжного заходу, в судовому засіданні не встановлено.

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Однак, враховуючи існування ризиків, та з метою їх запобігання, а також забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та оцінюючи сукупність наведених обставин, застосування більш м`яких запобіжних заходів, на даному етапі є неможливим.

Враховуючи викладені обставини, суд вважає, що існують відповідні та достатні підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім того, суду не надано відомостей про те, що ОСОБА_5 у випадку зміни запобіжного заходу на більш м`який не буде переховуватись від суду та не вчинить інших кримінальних правопорушень. Вказані гарантії є необхідною умовою зміни запобіжного заходу у вказаному кримінальному провадженні.

Обставинами які є перешкодою для застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України судом під час судового розгляду не встановлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Під час досудового розслідування, ухвалою слідчого судді Малиновського районного суду міста Одеси від 25 лютого 2022 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки злочин, передбачений ч. 2 ст. 187 КК України, має ознаки вчиненого із застосуванням насильства.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів (стаття 184 ч 4 КПК).

Виходячи з викладеного, не визначити розмір застави є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ч. 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження суду у вирішенні цього питання при застосуванні даного запобіжного заходу як альтернативи триманню під вартою, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , його суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан обвинуваченого, наявність утриманців, стан здоров`я, інші дані про його особу, як того вимагають вимоги ч.4 ст.182 КПК України, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також строк тримання під вартою ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про визначення обвинуваченому ОСОБА_5 як альтернативу, заставу в розмірі, що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму оскільки саме такий розмір застави, у разі його внесення, відповідає критеріям пропорційності, є достатнім та таким, що здатний забезпечити запобіганню встановленим ризикам, виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194КПК України у даному кримінальному провадженні та буде помірним для обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 182, 194, 350, 372, 376 КПК України, - суд

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

Висновки суду:

Клопотання прокурора Малиновської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 (шістдесят) днів.

Визначити розмір застави як альтернативної міри запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків передбачених КПК України у розмірі - 50 прожиткових мінімумів для працездатної особи, що складає 130 000 гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки строком на шістдесят днів, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

не відлучатись з місця постійного проживання без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;

утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого кримінального правопорушення;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Копію ухвали направити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для вручення ОСОБА_5 під розписку.

Строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження.

Строк дії ухвали суду щодо продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з моменту оголошення ухвали суду, тобто з 28 грудня 2022 року. Ухвала суду про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 26 лютого 2023 року.

Ухвала суду щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду, постановлена в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку, протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Суддя ОСОБА_1