г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/3334/22
Номер провадження 1-кс/213/531/22
У Х В А Л А

Іменем України

20 грудня 2022 року слідчий суддя Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №6 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , поданого в межах кримінального провадження №0000335, за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Костянтинівка Донецької області, громадянина України, з неповною загальною середньою освітою, не одруженого, малолітніх дітей на утриманні не має, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий: 05.09.2018 Костянтинівським міським районним судом Донецької області за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.1 ст.70 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі. Звільнений 28.04.2022 з місць позбавлення волі умовно достроково на 6 місяців 15 днів.

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу з клопотанням погодженим з прокурором про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив, що існують ризики: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, та вважає що обрання більш м`яких запобіжних заходів неможливе.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечував, у скоєному розкаюється, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник просила відмовити у клопотанні сторони обвинувачення, та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання по АДРЕСА_2 .

Заслухавши сторони, дослідивши клопотання та надані матеріали, слідчий суддя дійшов наступного.

Згідно клопотання, Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Указу Президента України від 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» (в редакції від 23.05.2022) у зв`язку з військовою агресію Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який на даний час продовжено до 24.08.2022 року, та оголошено мобілізацію строком на 90 діб.

Так, ОСОБА_4 в ніч на 15.12.2022 приблизно о 03:00 годині, проходячи по АДРЕСА_3 , помітив приміщення магазину «Дніпро-М», розташованого за вищевказаною адресою. Впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, реалізуючи який, він, діючи умисно, повторно, з корисливого мотиву, всупереч інтересам власника, з метою незаконного особистого збагачення, в умовах дії воєнного стану, шляхом віджиму металопластикової конструкції вхідних дверей, проник в середину магазину. Перебуваючи в середині магазину, ОСОБА_4 підійшов до каси даного магазину та викрав звідти 1 000 грн., а також мобільний телефон марки «ZTE Blade V2020 Smart 8010», синього кольору, з IMEI 1 № НОМЕР_1 та IMEI 2 № НОМЕР_2 та S/ НОМЕР_3 , які належать ФОП « ОСОБА_7 »

Після чого, утримуючи викрадене майно, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, обернувши викрадене майно на свою користь та розпорядившись ним на свій розсуд, чим спричинив майнову шкоду потерпілому ФОП « ОСОБА_7 » на загальну суму 5000 грн.

Окрім того, ОСОБА_4 , продовжуючи свою злочину діяльність, в ніч на 19.12.2022 приблизно о 03:10 годині, проходячи по проспекту Перемоги, 28, помітив приміщення магазину ТОВ «Хумана Схід», розташованого за вищевказаною адресою. Впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, реалізуючи який, він, діючи умисно, повторно, з корисливого мотиву, всупереч інтересам власника, з метою незаконного особистого збагачення, в умовах дії воєнного стану, шляхом віджиму металопластикової конструкції вхідних дверей, проник в середину магазину. Перебуваючи в середині магазину, ОСОБА_4 підійшов до сейфу розташованого за стелажем, за допомогою викрутки відїднав його та виніс з приміщення магазину. Відійшовши від магазину, впевнившись, що його дії не будуть помічені, ОСОБА_4 взломав даний сейф та викрав звідти грошові кошти в сумі 11 332 грн., карточку для проведення інвентаризації, які належать ТОВ «Хумана Схід».

Після чого, утримуючи викрадене майно, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, обернувши викрадене майно на свою користь та розпорядившись ним на свій розсуд, чим спричинив майнову шкоду ТОВ «Хумана Схід» на загальну суму 11 332 грн.

ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.4 ст. 185 КК України. Дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднана з проникненням у інше приміщення в умовах воєнного стану.

Відповідно до ст. 194 КПК України судом встановлено обгрунтованість підозри ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, що підтверджується: витягом з ЄРДР, рапортами та протоколами прийняття заяв про вчинення злочинів. Протоколами огляду місця події, з яких встановлено місце вчинення злочинів. Протоколами допиту потерпілих та свідків. Постановою про визнання речовими доказами грошових коштів, виданих підозрюваним добровільно. Протоколом затримання підозрюваного від 19.11.2022р.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом.

Відповідно до ст. 177 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу судом враховуються вимоги ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання за інкримінований злочин, а саме за ст. 185 ч.4 КК України строк від 5 до 8 років позбавлення волі. Злочин відноситься до тяжких злочинів. Підозрюваний офіційно не працює, не одружений, дітей не має. Суд враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, що не є особою похилого віку, не перебуває на обліку в лікаря психіатра та нарколога, раніше судимий, звільнився в 2022 році умовно-достроково на невідбутий термін 6 місяців та 15 днів.

Судом встановлені ризики за ст. 177 КПК України: підозрюваний може переховуватись від слідства та суду, підозрюваний може вчинити інші злочини.

Ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній, міцних соціальних зв`язків не має (доказів не надано), офіційно не працевлаштований, постійних джерел доходів не має, і тому побоюючись його засудження до реального терміну покарання, може переховуватись від органів розслідування та суду. З правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в справі «W проти Швеції» від 26 січня 1993 року, слідує, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпеки цієї особи та не дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірність її поведінки, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитися від суду.

Ризик вчинити нове кримінальне правопорушення підтверджується тим, що ОСОБА_4 , не працює, засобів до існування не має, схильний до вчинення злочинів, має непогашені судимості, звільнився умовно-достроково, на шлях виправлення не став, знову обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів.

Стороною захисту не спростовано дані ризики вказані стороною обвинувачення.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Таран проти України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою повинен бути необхідним за конкретних обставин. Тримання під вартою відповідно до підпункту «с» пункту 1 статті 5 Конвенції має втілювати вимогу пропорційності, яка обумовлює існування обґрунтованого рішення, яким здійснюється оцінка відповідних аргументів «за» і «проти» звільнення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ Тимошенко проти України, для того, щоб позбавлення свободи вважалося несвавільним - запобіжний захід повинен бути необхідним за даних обставин.

Суд зазначає, що на даний час, коли по справі не зібрані всі докази, не проведено всі слідчі дії, та за існування вказаних ризиків, наявні аргументи тільки "проти" звільнення, тобто "за" обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки даний захід є необхідним за вказаних обставин.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і особистого зобов`язання не зможуть запобігти ризикам переховування, оскільки він матиме змогу ухилитись від слідства та суду, що посилюється введенням в країні військового стану, підозрюваний вказує, що має місце проживання, але в чиїй власності житло, та чи надано згоду власників житла на його проживання там суду не надано. Також не обгрунтовано за які кошти буде жити підозрюваний перебуваючи під домашнім арештом; чи має він заощадження, чи існують особи які будуть його утримувати ( не надано доказів існування таких осіб, існування в них такої матеріальної можливості, та згоди утримувати підозрюваного). Особиста порука не може бути застосована, оскільки суду не повідомлено про наявність осіб, які б заслуговували на довіру та поручились за підозрюваного. Слід визначити альтернативний вид запобіжного заходу заставу.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом, який у відповідності до ч.1 ст. 183 КПК України є винятковим, та застосовується лише в разі неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи вказане, суд вважає клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню, а в клопотанні сторони захисту слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.107,131,176-178,182, 183-187,193-194.196-197 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження № 0000335, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Криворізька установа виконання покарань №3» строком на 60 (шістдесят) днів.

Визначити часом закінчення строку дії даної ухвали 17.02.2023р.

Визначити розмір застави 104000 гривень, в разі сплати якого вважати обраним ОСОБА_4 , запобіжний захід заставу.

В разі внесення застави суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язок повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця свого проживання; не відлучатися із м. Кривого Рогу без дозволу слідчого, прокурора; з,являтись на виклики суду та слідчого, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з під варти внаслідок внесення застави, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Виконання ухвали покласти на ВП № 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її проголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1