Справа № 451/117/23
Провадження № 1-кс/451/5/23
УХВАЛА

про арешт майна

27 січня 2023 року місто Радехів

Слідчий суддя Радехівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД відділення поліції № 1 Червоноградського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Радехівського відділу Червоноградської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000009, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.01.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

встановив:

Дізнавач СД відділення поліції №1 Червоноградського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , як сторона кримінального провадження, звернулась із клопотанням, погодженим із прокурором, до слідчого судді Радехівського районного суду Львівської області про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме на посвідчення водія НОМЕР_1 від 15.11.2022 виданого ТСЦ 0541 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ним.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що в провадженні сектору дізнання відділення поліції №1 Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області перебуває кримінальне провадження за № 0000009 від 26.01.2023, розпочате за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.01.2023 до відділення поліції №1 Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області надійшло повідомлення від інспектора СРПП відділення поліції №1 Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області сержанта поліції ОСОБА_6 про те, що під час патрулювання в м. Радехів, по вул. Транзитна, Червоноградського району, Львівської області було зупинено автомобіль марки «Рено Кенго», реєстраційний номер НОМЕР_2 , білого кольору під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , який пред`явив посвідчення водія НОМЕР_1 від 15.11.2022 виданого ТСЦ 0541 на своє ім`я, якого не існує в базі даних МВС та яке може бути підробленим, а тому в його діях можуть вбачатися ознаки кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

В клопотанні дізнавач покликається на рапорт поліцейського СРПП ВП №1 Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області сержанта поліції ОСОБА_6 ; витяг з бази даних ІПНП «Армор» з якого вбачається, що посвідчення водія НОМЕР_1 зареєстроване за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а відомості про наявність у базі даних ІПНП «Армор» посвідчення водія у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 відсутні.

Також в клопотанні дізнавач покликається на те, що 25.01.2023 в ході огляду місця події на ділянці дороги, що в АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 було вилучено посвідчення водія НОМЕР_1 від 15.11.2022 виданого ТСЦ 0541 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , яке поміщено в паперовий конверт та вилучено до ВП №1 Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, що в м. Радехів, по вул. Львівська, 9, Львівської області до вирішення питання по суті.

26.01.2023 відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування за ознаками ч.4 ст.358 КК України.

В клопотанні зазначає, що згідно письмових пояснень ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - посвідчення водія НОМЕР_1 від 15.11.2022 виданого ТСЦ 0541 на його ім`я він придбав у мережі інтернет, офіційно йому посвідчення водія в органах ТСЦ не видавали.

Враховуючи наведене, вважає, що існує сукупність розумних підстав чи підозр вважати, що вилучені у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 посвідчення водія НОМЕР_1 від 15.11.2022 виданого ТСЦ 0541 на його ім`я є доказом вчиненого кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, тобто засобом та предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, містять інші відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження №0000009.

Також, в ході проведення досудового розслідування по матеріалах кримінального провадження виникла необхідність у проведенні судових експертиз, з метою повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування в цілому та неможливістю іншим способом довести обставини провадження, які передбачаються довести за допомогою цих речей виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно, просить клопотання задовольнити.

У судове засідання дізнавач СД ОСОБА_3 не з`явився, через канцелярію суду подав клопотання про розгляд клопотання без його участі, вказав, що клопотання підтримує.

Володілець тимчасово вилученого майна на розгляд клопотання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява від ОСОБА_5 про розгляд клопотання за його відсутності. Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття особи у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя проводить такий розгляд без їх участі.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям учасників судового провадження фіксування кримінального провадження в суді технічними засобами не здійснюється.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам статті 171 КПК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 25.01.2023 виявлено та вилучено посвідчення водія НОМЕР_1 від 15.11.2022 виданого ТСЦ 0541 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 .

Відповідно до постанови про визнання речовим доказом та приєднання до справи речових доказів від 26.01.2023 вилучене в ході огляду місця події посвідчення водія НОМЕР_1 від 15.11.2022 виданого ТСЦ 0541 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 визнано речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом частини 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Таким чином, Кримінальним процесуальним кодексом чітко визначені підстави накладення арешту майна.

Зазначена дізнавачем мета застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження вказана як можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні та проведення експертизи.

Слід відмітити, що відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (тобто збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності, та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене майно - посвідчення водія НОМЕР_1 від 15.11.2022 виданого ТСЦ 0541 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , яке має ознаки підроблення та є таким що відповідає критеріям ст.98 КПК України, тому є підстави передбачені п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України, для накладення арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на:

- посвідчення водія НОМЕР_1 від 15.11.2022 виданого ТСЦ 0541 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , яке поміщено до спецпакету та передано на зберігання до ВП №1 Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження ним.

Виконання ухвали доручити дізнавачу СД відділення поліції №1 Червоноградського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно дізнавачем, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Дата складання ухвали 27.01.2023.

Слідчий суддяО. Патинок