Справа № 279/6456/21
У Х В А Л А

09 лютого 2023 року

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області по клопотанню ОСОБА_1 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в :

09.02.2023 року до суду надійшло клопотання про скасування арешту майна. подане в рамках кримінального провадження №0000754 від 30.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України. Особою, яка звертається з даним клопотанням зазначено ОСОБА_1 .

Дослідивши клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню з наступних підстав.

Так, приписами ч.1 ст.174 КПК України визначено, зокрема, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Враховуючи положення закону, до початку розгляду клопотання слідчий суддя повинен переконатися, що подане воно саме особою, яка має таке право.

Однак, слідчий суддя не має можливості ідентифікувати особу, яка подала клопотання.

Згідно з п. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 3 Закону України «Про звернення громадян», заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Частиною 7 ст. 5 Закону України «Про звернення громадян» визначено, що письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати.

Відповідно до п. 4.4 розділу 4 Вимог до оформлювання документів Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації Державної уніфікованої системи документації Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003, чинного від 01.09.2003 року, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55, серед обов`язкових реквізитів, які має документ, є наявність підпису.

Згідно з ч. 8 ст. 5 Закону України «Про звернення громадян», звернення, оформлене без дотримання зазначених вимог, повертається заявнику з відповідними роз`ясненнями не пізніш як через десять днів від дня його надходження, крім випадків, передбачених частиною першою статті 7 цього Закону.

Аналогічне положення закріплене у п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, згідно якого скарга повертається, якщо, зокрема, скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

З урахуванням наведеного, та з огляду на те, що клопотання про скасування арешту з майна не підписано особою, яка звертається з таким клопотанням, застосовуючи аналогію закону, слідчий суддя не може прийняти його до розгляду по суті.

Керуючись ст. 9, 174, 304, 395КПК України, ст. 5, 7 Закону України «Про звернення громадян», -

п о с т а н о в и в:

Клопотання про скасування арешту з майна повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення клопотання не перешкоджає повторно звернутися до слідчого судді після усунення недоліків, що стали підставою для його повернення.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_2