Справа № 570/2586/22
Номер провадження 1-кс/570/473/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 серпня 2022 року Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором, який здійснює нагляд за додержанням законів під час провадження досудового розслідування у формі процесуального керівництва, прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_5 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000275, внесеному 06.06.2022 року до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, -

в с т а н о в и в :
Як вбачається із клопотання, в ході досудового розслідування встановлено, що з метою запобігання вчинення правопорушень пов`язаних з використанням вогнепальної зброї, а також виявлення і документування джерел та каналів надходження зброї, вибухівки в злочинне середовище, організовано моніторинг мережі інтернет, засобів масової інформації та соціальних мереж. Під час моніторингу інтернет сервісу безкоштовних оголошень «ОLХ» виявлено акаунт на якому зображено автоматичну зброю схожу на АК-74 з надписом «новий нестріляний», вартість 25 000 гривень. Вказаний акаунт зареєстровано на ім`я « ОСОБА_6 ».
В ході проведення перевірки отриманої інформації встановлено, що з метою збуту вогнепальної зброї та набоїв до неї, оголошення в мережі Інтернет на сайті «ОLХ» створив і розмістив на власній сторінці громадянин ОСОБА_7 .
Також встановлено, що зброю та боєприпаси, яку ОСОБА_7 готується збувати, він отримує через службу доставки «Нова Пошта» від свого знайомого ОСОБА_8 , який на даний час перебуває на території України в зоні проведення воєнних (бойових) дій.
Також, під час здійснення переписки з ОСОБА_9 в месенджері «Vіbег», щодо домовленості в придбанні вогнепальної зброї, а саме АК-74 та набоїв до неї калібром 5.45 мм, останній просить перерахувати грошові кошти за товар на банківську картку «Приватбанку» № НОМЕР_1 , в подальшому з його слів він відправляє «товар» через службу доставки «Нова Пошта» у вказане покупцем місце. Встановлено, що вказана банківська картка належить громадянину ОСОБА_10 , жителю с. Шпанів, який виступає в якості посередника під час незаконного збуту вогнепальної зброї та боєприпасів.
03.08.2022 проведено обшук в житловому будинку з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_7 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки Xiaomi Redmi Note 7, з ІМЕІ 1: НОМЕР_2 та ІМЕІ 2: НОМЕР_3 та двома сім-картами.
03.08.2022 вказаний мобільний телефон з двома сім-картами визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки у ньому міститься інформація, яка може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
У клопотанні зазначається, що на даний час є підстави вважати, що вищевказане майно є предметом вчинення злочину, а тому відповідно до ст. 98 КПК України, є речовим доказом, та має доказове значення у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримала.
Вислухавши пояснення слідчого, яка клопотання підтримує, оскільки вилучене майно має суттєве значення для встановлення об`єктивних обставин у кримінальному провадженні, а саме використання як доказу, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою запобігання настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню,оскільки не накладення арешту на дане майно може призвести до його зникнення, втрати або пошкодження, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженнюна нього необхідно накласти арешт, слідчий суддяприходить до висновку, що клопотання слід задоволити.

Стаття 173 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 2 статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Постановою старшого слідчого управління ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 від 03.08.2022 р. вищевказані вилучені речі визнано речовими доказами, за наведених обставин, з метою збереження речових доказів, клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання - задоволити.

Накласти арешт на на майно, яке було вилучене в ході проведення санкціонованого обшуку 03.08.2022 в житловому будинку з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_7 , та на праві приватної власності належить ОСОБА_11 , а саме на: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi Note 7, з ІМЕІ 1: НОМЕР_2 та ІМЕІ 2: НОМЕР_3 та двома сім-картами та позбавити можливості власника та інших осіб користуватися та розпоряджатися будь-яким чином усім вищевказаним майном та використовувати його до прийняття процесуального рішення у кримінальному провадженні.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1