Справа № 303/2803/22
№1-кс/303/585/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2022 року м.Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: старшої слідчої СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м.Мукачево клопотання старшої слідчої СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000153 від 27.04.2022 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Брестів Мукачівського району, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, мешканця АДРЕСА_1 , не працюючого, одруженого, раніше не судимого,
в с т а н о в и в:

Старша слідча СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 терміном на шістдесят діб без визначення застави.
Клопотання мотивоване тим, що 26.04.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись у будинку АДРЕСА_1 , діючи умисно, з метою заподіяння смерті наніс один удар кухонним ножем в область грудної клітки ОСОБА_7 , в результаті чого останній помер на місці (правова кваліфікація ст. 115 ч.1КК України).
Необхідність у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , як вказано у клопотанні, викликана метою забезпечення виконання ним належної процесуальної поведінки та покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 4 ч.1 ст. 177 КПК України.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні просили задоволити подане клопотання, навівши вищезазначені ризики, посилаючись, на вищевикладені обставини.
Підозрюваний ОСОБА_5 вирішення клопотання слідчого про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишив на розсуд суду.
Захисники підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 просив відмовити в задоволенні клопотання слідчої в застосуванні відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати відносно нього запобіжний зхід у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на те, що ОСОБА_5 наміру вбивати ОСОБА_7 не мав, оборонявся, тому такий запобіжний захід в повній мірі забезпечить виконання підрозроюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до слідуючого висновку.
В провадженні ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області перебуває кримінальне провадження №0000153 від 27.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч.1 КК України.

ОСОБА_5 27.04.2022 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч.1 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч.1 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: оглядом місця події - дворогосподарства АДРЕСА_1 ; протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , крім наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч.1 статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого йому досудовим розслідуванням кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, особу підозрюваного ОСОБА_5 , який позитивно характеризується за місцем проживання,
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
Стаття 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважує на тому, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Важливим критерієм орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу повинна бути санкція за злочин вчинений обвинуваченим, тобто чим більш сувора санкція передбачена за злочин поставлений обвинуваченому в вину тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.
У відповідності до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З урахуванням викладеного, судом встановлено, що інший, більш м"який запобіжний захід ніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання вказаним вище ризикам, а тому для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати більш суворий запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави.
Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 196-198, 372 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання старшої слідчої СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24 червня 2022 року включно без визначення розміру застави.
На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1