Справа № 553/4956/22
Провадження № 1-кс/553/1345/2022
У Х В А Л А

Іменем України

10.10.2022м. Полтава

Слідчий суддя Ленінського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_2 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0000298 від 29.09.2022,

В С Т А Н О В И В:
07.10.2022 до слідчого судді Ленінського районного суду м. Полтави надійшло клопотання

прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

З клопотання вбачається, що Слобідською окружною прокуратурою м. Харкова Харківської області здійснюється процесуальне керівництво кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000298 від 29.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КПК України.

29.09.2022 до ЧЧ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що за адресою: м. Харків, вул. Вокзальна, 32, встановлено ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у якої було вилучено 5 піпеток в середині з невідомою речовиною коричневого кольору (ЖЄО 9515).

29.09.2022 у період часу з 11:30 до 11:45 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 де знаходилася громадянка, яка представилася як ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка видала співробітникам поліції 5 піпеток в середині з невідомою речовиною коричневого кольору які було поміщено до білого конверта та скріплено підписами понятих та дізнавача.

29.09.2022 дізнавачем ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 вищевказані речі було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000298 від 29.09.2022.Власником вилученого є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначаючи, що арешт майна у конкретному випадку необхідний для забезпечення збереження речових доказів, які в подальшому стануть об`єктами судових експертиз, прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

В судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідно до положень ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Слідчий суддя, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження та перевіривши відповідність даного клопотання вимогам ч. 7 ст. 237 КПК України, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

На підставі ч. 1 ст. 171 КПК України прокурор звертається до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядком, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом, знаряддям чи доказом вчинення злочину.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З доданого до клопотання витягу з ЄРДР встановлено, що 29.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000298 внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Відповідно до доданого до клопотання протоколу огляду місця події, 29.09.2022 у період часу з 11:30 до 11:45 у присутності двох понятих було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видала співробітникам поліції 5 піпеток в середині з невідомою речовиною коричневого кольору які було поміщено до білого конверта та скріплено підписами понятих та дізнавача.

Постановою дізнавача від 29.09.2022 року білий конверт в середині якого 5 піпеток з невідомою речовиною коричневого кольору визнаний речовим доказом по кримінальному провадженню №0000298 від 29.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Згідно приписів ч. 2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Речі, які виявлено в ході огляду, мають статус тимчасово вилученого майна, є такими, щодо яких існують достатні підстави вважати, що вони ймовірно є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом, можуть бути об`єктом експертних досліджень, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В розумінні ст. 98 КПК України вказані речі можуть бути розцінені як речові докази вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування чи знищення.

Слідчий суддя вбачає, що вилучені речі (предмети) є речовими доказами у кримінальному провадженні та можуть містити в собі докази, які як самі по собі, так і в сукупності з іншими доказами необхідні для проведення досудового розслідування.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

Керуючись ст.ст. 170 - 173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0000298 від 29.09.2022 - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: 5 піпеток в середині з невідомою речовиною коричневого кольору які було поміщено до білого конверту, та скріплено підписами понятих та дізнавача, що вилучені під час огляду місця події 29.09.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заборонити користування, відчуження та розпорядження будь-яким особам, із подальшим зберіганням майна, відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1