Справа №:755/6365/22
Провадження №: 1-кс/755/1254/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" липня 2022 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, який працює двірником у ТОВ «Сапсан», неодружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001887 від 21 липня 2022 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и л а :
слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулася до слідчої судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 21 липня 2022 року приблизно о 11 год 45 хв потерпіла ОСОБА_7 залишила не пристебнутим свій двоколісний велосипед марки «Avanti» червоно-сірого кольору біля магазину «Сільпо» за адресою м. Київ вул. М. Шептицького, 22.

Того ж дня, приблизно об 11 год 50 хв ОСОБА_5 перебував за вказаною адресою та побачивши даний велосипед у останнього раптово виник злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна, а саме велосипеда марки «Avanti» червоно-сірого кольору, вартість якого складає 4500 гривень, що належить ОСОБА_7 .

Для досягнення вказаного злочинного умислу ОСОБА_5 , діючи з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, в умовах воєнного стану, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до велосипеда марки «Avanti» червоно-сірого кольору та взяв його з місця паркування велосипедів.

Після цього ОСОБА_5 , продовжуючи свої злочинні дії, сів на вищезазначений велосипед та зник з місця вчинення кримінального правопорушення, у подальшому викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Вказаними протиправними діями ОСОБА_5 спричинив майнову шкоду потерпілій ОСОБА_7 на загальну суму 4500 грн 00 к.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримала у повному обсязі. Просила задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив злочин, який за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до 8 років позбавлення волі, тому існують ризики, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки ризики, на які вказав прокурор, необґрунтовані, а тому просив застосувати до його підзахисного цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що живе зі своєю хворою тіткою, якій 82 роки, піклується про неї. Працює двірником, маю невеликий заробіток - 7000 грн. 21 липня 2022 року він був унетверезому стані, тому вкрав велосипед, який згодом був повернутий потерпілій. Просив застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 21 липня 2022 року відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно № 0001887.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного та захисника щодо вручення їм копій клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

21 липня 2022 року о 16 год 00 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

22 липня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України, у разі введення воєнного стану та якщо наявні випадки для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду, визначені статтею 208 цього Кодексу, або виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, - уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду або постанови керівника органу прокуратури затримати таку особу. Строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду чи постанови керівника органу прокуратури під час дії воєнного стану не може перевищувати двохсот шістнадцяти годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами статті 209 цього Кодексу. Затримана без ухвали слідчого судді, суду чи постанови керівника органу прокуратури особа під час дії воєнного стану не пізніше двохсот шістнадцяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до слідчого судді, суду чи керівника органу прокуратури для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановила.

У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, наявними до клопотання додатками, зокрема копіями: протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 21 липня 2022 року; протоколу огляду місця події від 21 липня 2022 року, протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 21 липня 2022 року, протоколу допиту потерпілої від 22 липня 2022 року, протоколів допиту свідків від 21 та 22 липня 2022 року; протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 22 липня 2022 року, іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Слідча суддя враховує, що запобігання ризику переховування, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства, а тому вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_5 , оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжких злочинів та за яке передбачено покарання до 8 років позбавлення волі.

Також надаючи оцінку ризику незаконного впливу на свідків і потерпілої, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваного ОСОБА_5 , слідча суддя враховує, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Оцінюючи ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного ОСОБА_5 вчинити інше кримінальне правопорушення, слідча суддя вважає це цілком ймовірним, оскільки враховує ту обставину, що підозрюваний вже притягався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічного корисливого злочину за ч. 1 ст. 185 КК України.

Водночас слідча суддя критично ставиться до ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки дана вказівка є формальною та не підтверджується жодними матеріалами долученими до клопотання.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він неодружений, має постійне місце реєстрації та проживання у м. Києві, працевлаштований, має на утриманні тітку пенсійного віку, раніше судимий.

Разом з тим, вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідча суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Також при розгляді даного клопотання слідча суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Між тим клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень прокурора про наявність у підозрюваного наміру переховуватись та перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України. Доводи, які зазначені в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не знайшли свого підтвердження, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Слідча суддя звертає увагу на те, що долучені до клопотання докази підтверджують обґрунтованість підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КПК України, проте не свідчать про таку обґрунтованість ризиків вказаних у клопотанні, передбачених ст. 177 КПК України, які б передбачали застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

За наведених обставин, слідча суддя дійшла висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду можливе і при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня до 22 вересня 2022 року із зобов`язанням останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження, поклавши на підозрюваного процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; утриматись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри та може забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст. 176-179, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :
у задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня до 22 вересня 2022 року за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
ОСОБА_5 повинно негайно бути звільнено з-під варти в залі суду та зобов`язано прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 22 вересня 2022 року включно, такі обов`язки:
не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
утриматись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити прокурору, захиснику та підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 12 год 40 хв 29 липня 2022 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1