Справа № 932/5177/21
Провадження № 1-кс/932/2145/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 , по кримінальному провадженню № 0000108 від 22.01.2021 року, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання, яке розподілено для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 22.01.2021 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що за ОСОБА_6 було зареєстровано право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , площею 1 243,6 кв.м.

Право власності за ОСОБА_6 було зареєстровано, зокрема, на підставі:

-декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ДП6 від 12.07.2011 р., виданої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області;

-дозволу на виконання будівельних робіт № 787/2009-04 від 19.10.2009 р., виданого Начальником Дніпропетровського Регіонального Відділу інспекції ДАБК у Дніпропетровській області ОСОБА_7 .

Відповідно до підпункту 8 пункту 13 розділу І Закону України від 17 жовтня 2019 р. № 199-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва» постановою Кабінету Міністрів України № 559 від 01.07.2020 року затверджено Порядок проведення експериментального проекту щодо запровадження першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

Згідно з п. 1 Порядку, створення та внесення відомостей про документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, документи, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про зміну, відмову у видачі, зупинення, скасування та анулювання таких документів виключно з використанням Реєстру будівельної діяльності першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва є обов`язковим з 6 липня по 31 березня 2021 року.

При цьому, відповідно до п.п. 10 п. 4 Порядку, Єдина державна електронна система у сфері будівництва виконує функції таких електронних інформаційних ресурсів єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, ведення якого розпочато з 20.05.2011 року.

Отже, з 20.05.2011 року будь-які дозвільні документи у сфері архітектурно-будівельної діяльності обов`язково мають вноситись до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. В той же час, у єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів відсутня інформація про Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП6 від 12.07.2011 року, виданої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області.

Відповідно до листа департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 09.02.2021 р. № 1004-1.15/198 відповідно до даних Реєстру відсутня інформація з приводу видачі/реєстрації документів, які надають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою: м. Дніпро, вул. Берегова, 153Б.

Отже, наведене може свідчити, що невстановленими особами були підроблені документи, які надають право на проведення будівельних робіт та прийняття об`єкта в експлуатацію після закінчення будівництва.

З огляду на вищевикладене, у органу досудового розслідування існують обґрунтовані підстави вважати, що невстановленим колом осіб за допомогою підроблених документів та печаток, а саме: Декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ДП6 від 12.07.2011 р., виданої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області та дозволу на виконання будівельних робіт № 787/2009-04 від 19.10.2009 р., виданого Начальником Дніпропетровського Регіонального Відділу інспекції ДАБК у Дніпропетровській області ОСОБА_7 та було зареєстровано за ОСОБА_6 право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2022 року № 480 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» було відновлено роботу державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Наказом Міністерства юстиції України від 03.05.2022 року № 1760/5 було затверджено Перелік нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняються нотаріальні дії щодо цінного майна. Зазначеним наказом включено до Переліку 156 державних та приватних нотаріусів.

Як вказує слідчий, на сьогоднішній день існує об`єктивна загроза відчуження об`єкта нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з метою приховування або перетворення об`єкта нерухомого майна, який є предметом злочину, що в свою чергу створить перешкоди у проведенні подальшого досудового розслідування.

Окрім цього, враховуючи характер злочинних дій, які є об`єктом досудового розслідування, існує об`єктивна загроза у перереєстрації права власності на зазначений об`єкт нерухомого майна за підробленими документами.

В судове засідання слідчий не з`явився. Надав заяву, відповідно до якої просив розглядати клопотання у його відсутність.

Представник власника майна заперечувала проти задоволення клопотання. Вказала, що на спірне майно визнано право власності за ОСОБА_8 , тому правові підстави для накладення арешту відсутні. Майно не є речовим доказом та не відповідає критеріям, переліченим у ст. 98 КПК України. З огляду на таке, просить відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Вислухавши пояснення представника власника майна, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчим відділом Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000108, відомості про яке внесено до ЄРДР 22 січня 2021 року. Правова кваліфікація даного кримінального правопорушення ч. 2 ст. 190 КК України.

Матеріалами досудового розслідування встановлено, що згідно листа департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 09.02.2021 р. № 1004-1.15/198 відповідно до даних Реєстру відсутня інформація з приводу видачі/реєстрації документів, які надають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою: АДРЕСА_1 . Наведене може свідчити, що невстановлені особи, шляхом підроблення документів та печаток, проводили будівельні роботи та незаконно ввели в експлуатацію об`єкт нерухомого майна, після чого проведена реєстрація речових прав.

Але разом з цим, слід звернути уваги на таке.

Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 січня 2022 року, яке залишено без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 05 травня 2022 року, задоволено позовні вимоги ОСОБА_8 до ОСОБА_9 , ТОВ МОНСІТІ, треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу, приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області, про витребування майна із чужого володіння, скасування реєстрації та визнання права власності.

Відповідно до даного рішення за ОСОБА_8 , визнано право власності на нерухоме майно: будівлі та споруди (з усіма їх приналежностями, у тому числі інженерними мережами та комунікаціями), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , які розташовані на земельних ділянках площею 0,0936 га, кадастровий номер - :01:205:0026, та площею - 0,1467 га, кадастровий номер - :01:205:0031, опис об`єкта: будівлі та споруди: виробнича будівля літ. Д-1 (поз.3-8), загальною площею 746,6 кв.м, платформа літ д, платформа літ. Д1, господарська будівля літ. Л, електрощитові літ. Н, виробнича будівля літ. Х-1, загальною площею 497,0 кв.м, навіс літ. Ц, убиральня літ. Ч, навіс літ. Ш. навіс літ Щ, навіс літ Ю, топочна літ. Я, споруди № 11-17, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101.

Зазначені обставини не були повідомлені слідчому судді під час розгляду даного клопотання, а також під час розгляду аналогічного клопотання від 23 травня 2022 року, відтак слідчий суддя був позбавлений можливості їх дослідити.

Відповідно до приписів ч. 10 ст. 170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Отже, всі питання введення майна в експлуатацію та реєстрації права власності на спірне майно, вирішені у судовому порядку, та оцінка законності прийняття майна в експлуатацію надана судами, в тому числі Верховним Судом. Тому стороною обвинувачення не доведено, що унаслідок незаконних дій невстановлених осіб, було заподіяно матеріальну шкоду, порушені права та інтереси третіх осіб, або вчинено кримінальне правопорушення.

Зважаючи на такі обставини, що були встановлені в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для накладення арешту на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , площею 1 243,6 кв.м., тому в задоволенні клопотання сторони обвинувачення належить відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 131, 170-173, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 , по кримінальному провадженню № 0000108 від 22.01.2021 року, про арешт майна, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ