Справа №295/3366/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання подане дізнавачем СДЖитомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженню №0000513 від 13.04.2022, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України та додані документи,-

У С Т А Н О В И В:

Дізнавач звернувся з клопотанням, в якому вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшло повідомлення від працівника патрульної поліціїї, екіпаж 251, про те що 12.04.2022 року близько 22 год. 10 хв. працівниками поліції під час перевірки документів у ОСОБА_5 , який керував транспортним засобом "Ford Scorpio" д.н.з. НОМЕР_1 за адресою: м. Житомир, майдан Згоди, 4, було виявлено, що посвідчення водія серії НОМЕР_2 містить ознаки підробки.

В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню було встановлено, що 12.04.2022 на адресу Житомирського РУП ГУНП надійшло повідомлення працівника патрульної поліції, екіпаж 251 та в подальшому звернувся з письмовим рапортом поліцейський взводу №2 роти №1 БУПП в Житомирській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_6 про те, що 12.04.2022 близько 22 год.10 хв. за адресою м. Житомир, майдан Згоди 4 перебуваючи в складі екіпажу «Граніт 251», було зупинено автомобіль "Ford Scorpio" д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який передав посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 09.11.2010 в якому були виявленні ознаки підробки, а саме: спосіб та шрифт друку не відповідає встановленому стандарту, також по верху бланку були наклеєні дві плівки з елементами голограми, після чого було викликано слідчо-оперативну групу.

Далі під час огляду місця події за адресою: м. Житомир, вул. Майдан Згоди 4 було виявлено та вилучено посвідчення водія видане 09.11.2010 Коростенським МРЕВ УДАІ УМВС в Житомирській області на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_2 , після чого було поміщено до сейф-пакету № SUD1053397 , який належним чином опечатано та скріплено підписами понятих та слідчого.

13.04.2022 постановою дізнавача сектору дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 вказане посвідчення водія видане 09.11.2010 Коростенським МРЕВ УДАІ УМВС в Житомирській області на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_2 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000513 від 13.04.2022.

В зв`язку з тим, що посвідчення водія видане 09.11.2010 Коростенським МРЕВ УДАІ УМВС в Житомирській області на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_2 , має значення речового доказу по кримінальному провадженню, з метою забезпечення його збереження в ході досудового розслідування та призначення необхідних експертиз виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

В судове засідання дізнавач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, клопотання про арешт майна підтримав та просив його задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся згідно з вимогами КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Встановлено, що в провадженні СД Житомирського РУП перебуває кримінальне провадження №0000513 від 13.04.2022 здійснюється за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Згідно протоколу огляду місця події від 12.04.2022 вилучено майно та постанови дізнавача СДЖитомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 12.04.2022 вилучені предмети визнано речовими доказами.
Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи дізнавача про те, що вилучені під час огляду місця події предмети є речовими доказами у кримінальному провадженні, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено під час огляду місця події 12.04.2022 за адресою: м. Житомир, вул. Майдан Згоди 4, а саме посвідчення водія видане 09.11.2010 Коростенським МРЕВ УДАІ УМВС в Житомирській області на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_2 .

Виконання ухвали покласти на дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Богунського
районного суду м. Житомира ОСОБА_7 Перекупка