Справа № 442/6583/22
Провадження № 1-кс/442/1596/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 жовтня 2022 року

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області рядового поліції ОСОБА_3 (матеріали кримінального провадження №0000721, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України), про арешт майна,-

в с т а н о в и в :
Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області рядовий поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0000721, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України),з клопотанням, в якому просить накласти арешт на наступне майно.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що у провадженні слідчого відділу Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000721 від 11.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 2263-IX від 22 травня 2022 року затверджено Указ Президента України № 341/2022 від 17 травня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Дрогобицького районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області 10.10.2022 року із заявою звернулася гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 про те , що гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 шляхом вільного доступу, в умовах воєнного стану, викрав у неї мобільний телефон марки «Xiaomi», чим спричинив ОСОБА_5 майнову шкоду.

10.10.2022 в ході проведення досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 проживає за адресою АДРЕСА_1 , було добровільно видано мобільний телефон марки «Xiaomi» зеленого кольору. Модель:M2003J15SG, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , з вмістом у ній сім-карти оператора «Київстар» НОМЕР_3 .
Цього ж дня, проведено огляд предмета в службовому кабінеті Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській обл. який знаходиться за адресою: м. Дрогобич вул. 22-го січня , 30 за участю ОСОБА_6 , в ході якого було вилучено: мобільний телефон марки «Xiaomi» зеленого кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 , з вмістом у ній сім-карти оператора «Київстар».
11.10.2022 постановою слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області вилучену річ визнано речовим доказом.

В ході досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучені предмети можуть належати потерпілому ОСОБА_5 .

Згідно ч.І ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
У ч.2 ст. 168 КПК зазначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.
Згідно ч.І ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Вилучені речі 10.10.2022 речі під час огляду предмета у службовому кабінеті Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області є речовими доказами, а саме об`єктом кримінально протиправних дій, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, тобто є речами, визначеним у ст.98 КПК України, а тому з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення, використання необхідно накласти на них арешт, а тому виникла необхідність звернутися до суду.

Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області рядовий поліції ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився.
Неявка учасників судового розгляду не перешкоджає розгляду справи.
Перевіривши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Як встановлено слідчим суддею, органом досудового розслідування здійснюється слідство кримінального провадження №0000721, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Частина 1 ст.170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Одночасно, ч. 2 ст. 167 КПК України вказує на те, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані, як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до вимог ч.3 ст.170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Згідно ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що слідчим повністю доведено те, що накладення арешту на майно, матиме вагоме значення для швидкого, повного та неупередженого розслідування зазначеного кримінального правопорушення, а тому з метою забезпечен ня збереження речових доказів, клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, -

у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на річ, вилучену 10.10.2022 під час огляду предмета, виданого ОСОБА_6 , а саме: мобільний телефон марки «Xiaomi» зеленого кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 , з вмістом у ньому сім-карти оператора «Київстар».
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1