Справа № 357/6686/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2022 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт у кримінальному провадженні № 30001276, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 червня 2022 року за ознаками вчинення злочину, передбаченому ч. 1 ст. 121 КК України,

У С Т А Н О В И В:

згідно із клопотанням захисник ОСОБА_5 просив: змінити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 .

Свої вимоги мотивував тим, що згідно із ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08 серпня 2022 року, продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 до 12 вересня 2022 року, включно.

З моменту його продовження, зник ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконного впливу на потерпілого, свідка.

Вказане обґрунтовував тим, що 18 серпня 2022 року стороні захисту повідомлено про завершення досудового розслідування, таким чином зібрано достатньо доказів, для доведення вини підозрюваного ОСОБА_4 , із досліджених протоколів допиту, стало відомо, що жоден свідок не був очевидцем подій, а відтак відсутня доцільність впливу на них. Досудове розслідування проведено однобоко і безпідставно не враховано показання підозрюваного ОСОБА_4 про відсутність умислу. Вважав, що цілодобовий домашній арешт із забороною залишати житло, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 .

В ході розгляду клопотання, підозрюваний ОСОБА_4 підтримав свого захисника.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти його задоволення, адже воно є безпідставним, а установлені раніше ризики не втратили свою актуальність.

Вирішуючи клопотання захисника ОСОБА_5 , слідча суддя виходить із такого.

Згідно із ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 від 08 серпня 2022 року, продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_4 , в межах строку досудового розслідування, на тридцять шість днів, тобто до 12 вересня 2022 року.

Вона мотивована тим, що продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що без застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу він може вчиняти спроби втечі та переховування від органу досудового розслідування, суду та впливу на свідків.

Останній із них, мотивований тим, що підозрюваний ОСОБА_4 обізнаний про місце проживання свідків, покази яких є ключовими, що разом із покаранням, яке йому загрожує, характер злочину у якому він обвинувачується, який пов`язаний із насильством, свідчить про те, що він може погрозами, вмовляннями та іншим способом здійснити спроби впливу на свідків.

Також, слідча суддя дійшла висновку, що оскільки домашній арешт підозрюваний ОСОБА_4 просив застосувати за місцем проживання свідків, що не запобігатиме ризику, передбаченому ч. 3 ст. 177 КПК України, до нього слід застосувати тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно із ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Слідчою суддею установлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 30001276, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 червня 2022 року за ознаками вчинення злочину, передбаченому ч. 1 ст. 121 КК України, завершене.

Відповідно до заяви від 22 серпня 2022 року, мати ОСОБА_4 не заперечувала, щоб він відбував домашній арешт за місцем її проживання у належній їй частині квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно із заявою від 22 серпня 2022 року, потерпіла ОСОБА_6 підтримала клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 .

Отже, враховуючи той факт, що досудове розслідування завершене, жоден із свідків не був безпосереднім очевидцем події злочину, місце у якому захисник просить відбувати домашній арешт ОСОБА_4 віддалене від місця проживання свідків, слідча суддя вважає, що ризик впливу на свідків, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України втратив свою актуальність, а іншому ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України можна запобігти цілодобовим домашнім арештом, за місцем проживання його матері.

Згідно із ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно із ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Згідно із ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Отже, оскільки слідча суддя змінює ОСОБА_4 запобіжний захід на домашній арешт, задля досягнення мети, визначеній у ч. 1 ст. 177 КПК України, йому слід установити обов`язки передбачені п. 2, п. 3, ч. 5 ст. 194 КПК України.

Таким чином, слідча суддя клопотання захисника ОСОБА_5 задовольняє.

Керуючись ст. 182, 183, 199, 200 КПК України, слідча суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт у кримінальному провадженні № 30001276, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 червня 2022 року за ознаками вчинення злочину, передбаченому ч. 1 ст. 121 КК України- задовольнити.

Змінити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на - домашній арешт, який полягатиме в забороні залишати місце проживання АДРЕСА_1 цілодобово до закінчення строку досудового розслідування, строком на 21 день з моменту винесення ухвали, із зобов`язанням у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, та з покладенням на ОСОБА_4 обов`язків передбачених п. 2, п. 3, ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1. не відлучатися із м. Біла Церква Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти негайно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ст. 139 КПК України, якщо підозрюваний, щодо якого здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виконання ухвали доручити органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, відповідно до ст.181 КПК України.

Контроль за виконанням зміненого запобіжного заходу покласти на органи внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали до 12 вересня 2022 року та вона підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошений 25 серпня 2022 року о 8:30.

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1