Справа № 201/4360/22
Провадження № 1-кс/201/1371/2022
УХВАЛА
13 липня 2022 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі слідчого судді ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська клопотання прокурора Щастинської окружної прокуратури Луганської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000044, від 12.04.2022, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
12 липня 2022 року до суду надійшло вказане клопотання
В обґрунтування поданого клопотання прокурор вказує, що слідчим відділом 3 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000044внесеного до ЄРДР 12.04.2022, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені встановлені на даний час органом до судового розслідування обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Згідно витягу із Єдиного реєстру досудових розслідувань виклад обставин, що може свідчити про кримінальне правопорушення наступний: до Щастинської окружної прокуратури надійшло повідомлено, про те, що в ході моніторингу соціальних мереж, зокрема сторінок та груп так званого «народний совет ЛНР» встановлено, що начальник відділу освіти Новоайдарської селищної ради зайняв посаду у незаконних органах влади, а саме «адміністрації Новоайдарського району ЛНР» та в його структурному підрозділі, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій.

26 травня 2022 року у вказаному кримінальному провадженні повідомлено про підозру ОСОБА_4 , який будучи громадянином України, та депутатом Щастинської районної ради 8 скликання, за встановлених органом досудового розслідування обставин, підозрюється у добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора, тобто у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, ОСОБА_4 здійснено керівником Луганського обласної прокуратури, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 481 КПК України, з дотриманням вимог ст.ст.111, 135, 278 КПК України.

На даний час досудовим розслідуванням, відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 301724835 від 30.05.2022, встановлено, що підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 належать:

-земельна ділянка площею 1,9351 га з кадастровим номером :33:001:0087; 1/2 домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ;

-1/2 домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_2 ;

-домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_3 .

У зв`язку з тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України для конфіскації майна, як виду покарання виникла необхідність у накладенні арешту на майно, яке перебуває у власності підозрюваного ОСОБА_4 , а саме вищевказаної земельної ділянки та домоволодінь.

Посилаючись на ст. 36, 170-171 КПК України прокурор просить накласти арешт на об`єкти нерухомості власником якого є підозрюваний ОСОБА_4 , з метою забезпечення призначення судом покарання у виді конфіскації майна (передбаченого санкцією ч. 5 ст. 111-1 КК України).

Власник майна не повідомлявся про розгляд клопотання слідчого, згідно ст.172 ч.2 КПК України.

Прокурор в судове засідання по розгляду клопотання не з`явився, про час та місце його розгляду повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна у його відсутність, на його задоволенні наполягав, неприбуття прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Прокурор в судове засідання по розгляду клопотання не з`явився, про час та місце його розгляду повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна у його відсутність, на його задоволенні наполягав, неприбуття прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вирішуючи питання щодо підсудності поданого клопотання, виходжу з наступного.

За загальними правилами застосування заходів забезпечення кримінального провадження, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини (ч.1 та п.1 ч. 2 ст.132 КПК України.

Відповідно до довідки начальника слідчого відділу 3 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях, на даний час, після здійснення військової агресії зі сторони РФ, ведення війського стану на території України та ведення активних бойових дій на території Донецької та Луганської області, слідчий відділ 3 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях переміщений та здійснюює свою діяльність на території Соборного району м. Дніпра, пл. Шевченко буд.7 кв.130, за місцем фактичної дислокації. Після узгодження договору про оренду приміщення, керівництвом СБУ буде прийнято рішення про прийняття наказу щодо фактичної дислокації 3 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях.

При таких обставинах, відповідно до положень п.1 ч.2 ст. 132 КПК України, клопотання прокурора Щастинської окружної прокуратури Луганської області ОСОБА_3 , який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженню№ 0000044, від 12.04.2022, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, про арешт майна, підлягає розгляду в Жовтневим районним судом міста Дніпропетровська.

Вивчивши матеріали клопотання та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 2-4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, згідно ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального Кодексу України.

Згідно ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Окрім того, згідно ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.вої конфіскації майна.

За положеннями ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Розглядом клопотання встановлено, що у провадженні, слідчого відділу 3 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.04.2022 за № 0000044, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення, за встановлених органом досудового розслідування обставин, підозрюється депутат Щастинської районної ради 8 скликання, ОСОБА_4 , якому, у спосіб передбачений КПК України, повідомлено про підозру керівником Луганської обласної прокуратури, з дотриманням вимог ст. ст.111, 135, 278 та п.1 ч.1 ст.481 КПК України.

Як встановлено при розгляді клопотання, за своїм змістом повідомлена ОСОБА_4 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК, повідомлення про підозру було здійснено керівником Луганської обласної прокуратури за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти висновку, що ОСОБА_4 був причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч 5 ст.111-1 КК України.

Постановою прокурора від 10.06.2022, підозрюваного ОСОБА_4 оголошено у розшук.

Також доведено, що підозрюваний ОСОБА_4 є власником наступної нерухомості:

-земельна ділянка площею 1,9351 га з кадастровим номером :33:001:0087; 1/2 домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ;

-1/2 домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_2 ;

-домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_3 .

Отже, в клопотанні доведено достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_4 , вищевказане майно, на яке ініціатор клопотання просить накласти арешт, належить підозрюваному, у разі доведеності вини під час судового розгляду підлягає можливої конфіскації (ч.5 ст.111-1 КК), також накладання арешту необхідне з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), оскільки незастосування арешту може призвести до його відчуження.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, враховуючи також наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про накладення арешту на об`єкти нерухомого майна, власником яких підозрюваний у кримінальному провадженні і існує сукупність підстав вважати, що підозра є обґрунтованою.

Керуючись ст. ст.117, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Щастинської окружної прокуратури Луганської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000044, від 12.04.2022, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, що належить на праві власності підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме:

-земельна ділянка площею 1,9351 га з кадастровим номером :33:001:0087; 1/2 домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ;

-1/2 домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_2 ;

-домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_3 ,

позбавивши ОСОБА_4 права на відчуження та розпорядження вказаним майном.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1