Справа № 754/7546/22
У Х В А Л А
Іменем України

08 вересня 2022 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний піріод доби підозрюваній: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, українці, громадянці України, не заміжньої, не працюючої, навчаючоїся на 3 курсі «Київський національний університет технологій та дизайну (КНУТД)», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_6 05.09.2022 року звернувся до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт у певний період доби підозрюваній ОСОБА_5 , а саме, з 20:00 год до 06:00 год, з покладенням на підозрювану обов`язків: заборонити залишати постійне місце проживання в певнийперіод доби; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатись із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватись від спілкування з будь-якою особою визначеною слідчим; здати на зберігання паспорт громадянина України, інші документи, що дають право на виїзд за кордон і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Обґрунтовуючи клопотання адвокат зазначає, що ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 04.08.2022 року застосовано до підозрюваної ОСОБА_5 було запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Строк тримання під вартою рахувати з 12:10 год 02 серпня2022 року до 12:10 год 30 вересня 2022 року.

На час подання клопотання про зміну запобіжного заходу минуло понад 30 днів та слідчим суддею при обранні запобіжного заходу не було взято до уваги доказів, які могли істотно вплинути на його висновки та існують нові обставини, які не розглядались слідчим суддею 04.08.2022 року, що дає змогу застосувати більш м`який запобіжний захід, посилаючись на те, що 1) 10 серпня 2022 року адвокатом було отримано відповідь на адвокатський запит щодо навчання ОСОБА_5 у вищому навчальному закладі «Київський національний університет технологій та дизайну (КНУТД)» на 3 курсі, а також надано характеристику з місця навчання підозрюваної. Одже, призначаючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, фактично позбавив підозрювану конституційного права на здобуття освіти, оскільки перебуваючи під вартою підозрювана не буде мати можливості продовжувати навчання та у подальшому здобути професію. 2) 25 серпня 2022 року було отримано відповідь на адвокатський запит, згідно якої ОСОБА_5 під наркологічним наглядом в КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» не перебуває та не перебувала. 3) 03 серпня 2022 року ОСОБА_5 під час допиту в протоколі заявила про своє бажання співпрацювати зі слідством. Однак слідчим та прокурором у клопотанні заяву ОСОБА_5 не було доведено, що позбавило суд надати належну правову оцінку при прийнятті рішення. У судовому засіданні підозрювана не оспорювала події та факти досудового розслідування та просила обрати їй запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. 4) У клопотанні слідчого та прокурора зазначено, що підозрювана не має постійного місця проживання на території м. Києва, однак у вступній частині даного клопотання органу досудового розслідування встановлено зареєстроване місце проживання підозрюваної за адресою: АДРЕСА_1 . За цією адресою і було проведено обшук згідно ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 03.08.2022 року. Крім того, 15.08.2022 року мешканцями цього будинку було складено акти про проживання ОСОБА_5 за вказаною вище адресою. 5) У клопотанні слідчого та прокурора взагалі не доведено чому саме до підозрюваної не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Відтак, слідчим суддею було проігноровано незаконне та необґрунтоване мотивування слідчого щодо неможливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, та як наслідок не надано оцінку цьому запобіжному заходу.

Виходячи з вищенаведеного, адвокат ОСОБА_6 вважає, що підозрюваній ОСОБА_5 необхідно змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у певний період доби, а також просить слідчого суддю при винесенні рішення врахувати особу підозрюваної, а саме, те, що останній всього 20 років, раніше не судима, наявність постійного місця проживання у м. Києві, позитивної характеристики за місцем навчання та проживання, навчається на 3 курсі «Київського національного університету технологій та дизайну (КНУТД)» на денній формі навчання, на обліку у лікаря нарколога не перебуває, на виклики до слідчого з`являється, від проведення слідчих процесуальних дій не ухилялась, тому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

У судове засідання адвокат ОСОБА_6 не з`явився з невідомих суду причин.

У судове засідання з`явився адвокат ОСОБА_4 , котрий клопотання подане адвокатом ОСОБА_6 підтримав та просив задовольнити з наведених в ньому підстав. Також повідомив, що на розгляді Києвського апеляційного суду перебуває апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді від 04.08.2022 року, якою підозрюваній ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На момент розгляду даного клопотання відомості щодо прийнятого рішення Апеляційним судом м. Києва відсутні.

Підозрювана підтримала думку свого захисника.

Прокурор просив відмовити у задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на домашній арешт, зазначаючи, що на сьогоднішній день ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України. 03.08.2022 року ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.3 ст.307 КК України. Підозра обґрунтована та підтверджується доданими до неї належними письмовими доказами. Враховуючи те, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, які стали підставою для застосування міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою не змінились, просить у задоволенні клопотання сторони захисту відмовити. При цьому зазначив, що слідчим суддею при обрані підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було з`ясовано та взято до уваги, що ОСОБА_5 навчається у ВНЗ на 3 курсі та проживає за адресою : АДРЕСА_1 , що також зазначено в ухвалі слідчого судді від 04.08.2022 року. Щодо доводів захисника ОСОБА_4 , що судом також не було взято до уваги, що підозрювана співпрацює з органами досудового розслідування, зазначив, щотакі доводи нічим не підтверджені, та спростовуються поясненнями сомої підозрюваної та її захисником ОСОБА_6 , які вони надали в судовому засіданні при обранні запобіжного заходу 04.08.2022 року, а саме повідомили що ОСОБА_5 не відомо що знаходиться в посилці, її знайомий просто попросив її забрати. Також, прокурором було долучено до матеріалів клопотання протокол огляду речей від 02.09.2022 року, а саме мобільного телефону, ОСОБА_5 , марки "Redmi 9С", де встановлено, що ОСОБА_5 виконує установи щодо отримання посилки та розфасовки, розкладки наркотичних засобів.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та додатки до нього, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0001623 від 02.08.2022 року, відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

03 серпня 2022 року у порядку ст.ст.276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлена про підозру за ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 04.08.2022 року підозрюваній ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб.

Згідно ч.1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Згідно ч. 2 ст. 201 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.
Згідно ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.
Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом.
Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3-4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Крім того, слідчим суддею прийнято до уваги практику Європейського суду з прав людини, зокрема те, що обґрунтована підозра це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox Cambell and Hartley проти Сполученого Корлівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обгрунтованість залежить від усіх обставин, ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої палати і справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
При цьому слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.

Згідно ч. 1 ст. 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.
Крім того, слідчий суддя не надає оцінку винесеному рішенню, оскільки дане питання відноситься до компетенції апеляційної інстанції.

Відповідно до ст. 12 КК України, яка визначає класифікацію кримінальних правопорушень, кримінальне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 307 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів.
Що стосується нових обставин, про які зазначає заявник у своєму клопотанні, зокрема того, що підозрювана ОСОБА_5 навчається, має постійне місце проживання у м. Києві, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне. Новими обставинами є такі, що не могли бути відомі сторонам кримінального провадження, або не існували на момент розгляду клопотання слідчим суддею.

Посилання сторони захисту на те, що слідчий суддя при винесенні ухвали 04.08.2022 року не врахував того, що підозрювана ОСОБА_5 навчається, не відповідає дійсності, оскільки при розгляді клопотання дана обставина була врахована про що зазначається в самій ухвалі.

Крім того, слідчим суддею враховано, що підозрювана проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима.

Посилання сторони захисту на те, що ОСОБА_5 під наркологічним наглядом в КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» не перебуває та не перебувала, не зменшує ризиків визначених ст. 177 КПК України, оскільки ч. 3 ст. 307 КК України передбачає покарання за збут наркотичних засобів, а не за їх вживання.

Крім того, відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини. Тобто, враховуючи, що кримінальне провадження здійснюється на підставі законності, слідчий суддя при застосуванні запобіжного заходу, враховує усі обставини визначені в ст. 178 КПК України, зокрема: репутацію підозрюваної, її характеристику та наявність судимості, склад сім`ї, соціальні зв`язки, про які зазначає заявник в своєму клопотанні, що підтверджується безпосередньо ухвалою слідчого судді по справі № 754/6274/22.

Обраний відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діяння, яке їй інкримінується, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Щодо питання того чи є можливим уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу, то суд у світлі факторів пов`язаних з характером особи підозрюваної, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками, вважає недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наявним ризикам.
Суд не вбачає підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_5 з тримання під вартою на більш м`який - у виді домашнього арешту у певний час доби з покладенням на підозрювану певних обов`язків, оскільки обставини, які враховувались раніше судом при обрані запобіжного заходу у виді тримання під вартою не змінилися, ризики не зменшились. Наведені захисником обставини - не гарантують запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При цьому доводи сторони захисту щодо можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою не спростовують вищенаведених висновків суду.
Щодо доводів сторони захисту про відсутність ризиків, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_5 не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 194, 201, 309, 372 КПК України слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний піріод доби підозрюваній ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_7