Справа № 932/2272/22
Провадження № 1-кс/932/1782/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 липня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання, яке розподілено для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання заявник вказує, що у провадженні СД ВП № 7 Дніпропетровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000272 від 02.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290, ч. 4 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.05.2022 року до відділення поліції № 7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт працівника УПП в Дніпропетровській області про те, що 02.05.2022 року, приблизно о 10 год. 00 хв. під час відпрацювання території Шевченківського району м. Дніпра, а саме за адресою: пр. Богдана Хмельницького, біля буд. 134 було зупинено автомобіль марки «Skoda», модель «SUPERB», з реєстраційним номером НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . При огляді вказаного автомобіля були виявлені ознаки внесення змін до VIN коду транспортного засобу.

Крім цього, під час огляду водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надав завідомо підроблений офіційний документ, а саме свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

02.05.2022 року автомобіль «Skoda Superb», д.н.з. НОМЕР_1 , VIN код НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 та ключ від автомобіля було вилучено до відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Володільцем автомобіля марки Skoda модель Superb, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN код НОМЕР_3 , є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який фактично придбав вказаний транспортний засіб у ТОВ «Автокредит Плюс».

Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 07.06.2022 року по справі № 932/2272/22 за клопотанням дізнавача було накладено арешт на транспортний засіб автомобіль марки «Skoda» модель «SUPERB», з реєстраційним номером НОМЕР_1 , який належить ТОВ «Автокредит Плюс», свідоцтво про реєстрацію цього транспортного засобу серії НОМЕР_2 , та ключ від автомобіля, з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Заявник вважає, що на теперішній час відпала потреба в подальшому застосуванні арешту на майно, оскільки по кримінальному провадженню вже проведені всі слідчі дії. Крім того, за даним фактом нікого не повідомлено про підозру.

Слідчий про дату та час судового засідання повідомлений належним чином, на судове засідання не з`явився.

Власник майна та захисник про дату та час судового засідання повідомлені належним чином, на судове засідання не з`явилися, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000272, за клопотанням дізнавача, Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська був накладений арешт на транспортний засіб автомобіль марки «Skoda» модель «SUPERB», з реєстраційним номером НОМЕР_1 , який належить ТОВ «Автокредит Плюс», свідоцтво про реєстрацію цього транспортного засобу серії НОМЕР_2 , та ключ від автомобіля, з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвалюючи рішення про накладення арешту, слідчий суддя виходив з того, що дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що з метою встановлення відомостей про обставини вчинення зазначеного кримінального правопорушення накладання арешту на зазначене майно є необхідним.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Відповідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 р. № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК України. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні № 0000272, а саме: автомобіль марки «Skoda» модель «SUPERB», д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію цього транспортного засобу серії НОМЕР_2 та ключ від автомобіля, шляхом скасування арешту майна у частині заборони на користування вищевказаним транспортним засобом, оскільки, на думку слідчого судді, на час розгляду вказаного клопотання відпала необхідність у подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, задовольнити частково.

Скасувати арешт накладений ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 червня 2022 року (справа № 932/2272/22, провадження № 1-кс/932/1086/22) у кримінальному провадженні № 0000272 від 02.05.2022 року, на транспортний засіб марки «Skoda» модель «SUPERB», д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію цього транспортного засобу серії НОМЕР_2 та ключ від автомобіля, в частині заборони на користування.

Передати у користування транспортний засіб марки «Skoda» модель «SUPERB», д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію цього транспортного засобу серії НОМЕР_2 та ключ від автомобіля володільцю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6