Справа № 369/4961/22
Провадження №1-кс/369/837/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.06.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у закритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київськійо бласті капітана поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001951 від 17.06.2022 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
У червні 2022 року старший слідчий слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 звернулась до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» за адресою: вул. Деґтярівська, 15, м. Київ, строком 60 (шістдесят) діб.
Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим відділом Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001951 від 17.06.2022 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Так, 16.06.2022 року , в точно не встановлений час, ОСОБА_4 перебував разом із ОСОБА_7 в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де розпивали спиртні напої. В ході розпиття спиртних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 на ґрунті раптово неприязних відносин виник конфлікт, під час якого у ОСОБА_4 виник кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_4 перебуваючи в тому ж місці в той же час, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючі настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, взяв до рук сокиру, яка перебувала у будинку, та умисно і цілеспрямовано наніс обухом сокири по голові ОСОБА_7 невстановлену на даний час кількість ударів, чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді крововиливів під оболонки і в шлуночки головного мозку, а також відкритий перелом склепіння черепа, від якого ОСОБА_7 помер на місці.
Слідчий резюмував, що у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України (у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині), об ґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Сомнітельне Хабаровського Краю Російської Федерації, зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , з вищою освітою, пенсіонер, раніше не судимий.
17.06.2022 ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
18.06.2022 року ОСОБА_4 старшим слідчим СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження: протоколом огляду місця події від 17.06.2022; показами свідка свідка ОСОБА_8 від 17.06.2022; показами свідка ОСОБА_9 від 17.06.2022; показами свідка ОСОБА_10 від 17.06.2022; протоколом затримання особи ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину від 17.06.2022; повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 18.06.2022; лікарське свідоцтво про смерть №150; іншими матеріалами кримінального провадження.
Слідчий вказує, що підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому за погодженням з прокурором звернутися з клопотанням до суду про обрання запобіжного заходу у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Таким чином, ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином та за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років, знаючи про тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його судом винуватим, а також те що підозрюваний немає тісних соціальних зв`язків, постійної роботи, може переховуватись від суду та можливо прийти до висновку, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та покладених на підозрюваного обов`язків.
Слідчий вважає, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити ризик, передбачений п. З ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перебуваючи на волі може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння, залякування на покази свідків, які вже допитані по кримінальному провадженню та, які надалі будуть встановлені та допитані, з метою надання органу досудового розслідування неправдивих показів.
Як зазначається в клопотанні, у разі не обрання запобіжного заходу у вигляді триманням під вартою підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки досудове розслідування триває, і в його ході можуть виникнути нові обставини та здобуті інші відомості, які свідчать про винуватість підозрюваного. У вказаному кримінальному провадженні не виконанні всі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку доказів, що дає підстави органу досудового розслідування вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може вчиняти ряд дій, для того щоб уникнути кримінальної відповідальності, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а отже ОСОБА_4 може вчинити ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
На підставі викладеного, слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.
Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - ОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, вважав можливим застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав захисника, просив обрати більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до такого висновку.
Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження за №0001951 від 17.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Також відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 17 червня 2022 року, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КК України затримано ОСОБА_4 .
18.06.2022 року ОСОБА_4 старшим слідчим СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатнім, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).
Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб передбачений КПК України і вказують на причетність ОСОБА_4 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення, при цьому таке цілком узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польщі»).
Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст.115 КК України. Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами: протоколом огляду місця події від 17.06.2022; показами свідка свідка ОСОБА_8 від 17.06.2022; показами свідка ОСОБА_9 від 17.06.2022; показами свідка ОСОБА_10 від 17.06.2022; протоколом затримання особи ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину від 17.06.2022; повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 18.06.2022; лікарське свідоцтво про смерть №150; інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.
На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.
Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором такі ризики:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення кримінальне правопорушення; слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 має реальну можливість переховуватися в межах України, оскільки має для цього можливість та може бути у цьому зацікавленою. При цьому, ймовірність переховування значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує, в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що він може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його можливу причетність до зазначеного злочину. Тому, з урахуванням усіх обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду.
- незаконно впливати на свідків шляхом підбурювання, вмовляння, залякування свідків, які вже допитані по кримінальному провадженню та, які надалі будуть встановлені та допитані, з метою надання органу досудового розслідування неправдивих показів.
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки досудове розслідування триває, і в його ході можуть виникнути нові обставини та здобуті інші відомості, які свідчать про винуватість підозрюваного.
Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Як вже зазначалося, слідчий суддя вважає доведеним прокурором наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_11 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України, ризиків його переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Сторона обвинувачення зазначає про те, що інші запобіжні заходи неможливо застосувати, оскільки вони не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).
Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.
Оскільки слідчим суддею встановлено ризик переховування від органу досудового розслідування або суду та ризик впливати на свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що наявність вказаних ризиків стосовно підозрюваного, дій, до яких він може вдатись, вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомлення йому про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, тяжкість покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Оскільки одним з доведених ризиків є ризик переховування, наявність якого підтверджена достатніми доказами, слідчий суддя вважає, що переміщення підозрюваного повинне бути обмеженим на час проведення розслідування.
З урахуванням усіх обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що такий запобіжний захід є пропорційними меті, тобто забезпеченню кримінального провадження. Таким чином, більш м`які запобіжні заходи, передбачені статтею 176 КПК України, не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантують можливості запобігти ризикам, зазначеним у частині 1 статті 177 КПК України. Викладене дає підстави вважати, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування, а тому такий запобіжний захід, як тримання під вартою, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.
Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у виді застави, проте був порушений нею (ч.ч.3, 4 ст.183 КПК України).
Таким чином, враховуючи викладене, та з огляду на підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України (тяжкість скоєного кримінального правопорушення, особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, репутацію, ставлення до вчиненого діяння, майновий та сімейний стан, існуючі ризики), слідчий суддя приходить до переконання, що в судовому засіданні поза розумним сумнівом доведено відсутність можливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, а тому стосовно ОСОБА_4 слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.
В зв`язку з цим, слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту про можливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, так як перебування підозрюваного на волі на даному етапі досудового розслідування створює реальну небезпеку для свідків й може перешкодити досягненню завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.
Також, вирішуючи питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя з огляду на усталену практику ЄСПЛ враховує не лише потреби конкретної особи, а й загальні суспільні інтереси, які, зважаючи на велику суспільну небезпечність інкримінованого злочину, вимагають більш суворішого підходу.
Слідчий суддя вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні за №0001951 від 17.06.2022 року потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_4 , про який ідеться в клопотанні слідчого.
На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст..ст. 176, 177, 183, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001951 від 17.06.2022 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, - задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сомнітельне Хабаровського Краю Російської Федерації, з вищою освітою, пенсіонер, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в арештному домі ДУ «Київський слідчий ізолятор», строком на 56 діб, тобто до 15серпня 2022 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 21.06.2022 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1