Провадження № 1-кс/761/8663/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2022 року слідчий суддя Шевченківський районний суд м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного Управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та покладених обов`язків щодо підозрюваної:
ОСОБА_4 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м.Гребінка,
Полтавської області, не процюючої, зареєстрованої та
проживаючої в АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.3 ст.357 КК України у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000892 від 24.10.2019 року, -
В С Т А Н О В И В:
10.08.2022 р. до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного Управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та покладених обов`язків щодо підозрюваної ОСОБА_4 .
Клопотання мотивовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000892 від 24.10.2019 року, за за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 357, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 357, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 357, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 358 ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.
08.08.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 357 КК України, а саме: у закінченому замаху на незаконне заволодіння важливим особистим документом, шляхом шахрайства, вчинене в особистих інтересах.

В органу досудового розслідування є підстави вважати, що ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В зв`язку з цим виникла необхідність в застосуванні до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання строком на 60 днів із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду; не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні; дати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Підозрювана та її захисник в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання, вважають, що ризики стороною обвинувачення не доведені. Просили врахувати, що підозрювана зареєстрована та проживає в Полтавській області.
Вислухавши сторін по справі, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Так, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000892 від 24.10.2019 року, за за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 357, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 357, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 357, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 358 ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.
08.08.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 357 КК України, а саме: у закінченому замаху на незаконне заволодіння важливим особистим документом, шляхом шахрайства, вчинене в особистих інтересах.

Відповідно до вимог ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Статтею 179 КПК України визначено особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу(ч.1).

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання обґрунтованості підозри суд приймає до уваги практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», за яким обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Достатніх підстав вважати, що підозра ОСОБА_4 є неогрунтованою, суд не вбачає.
Вивчивши клопотання та додані до нього документи, з огляду на встановлені у судовому засіданні обставини, враховуючи доводи, викладені учасниками процесу, слідчий суддя вважає, що обставини, викладені у ч.1 ст. 194 КПК України, на даний час доведені, існують достатні підстави вважати, що існує вказаний у клопотанні ризик передбачений ст.177 КПК України, щодо можливості переховуватися від органів досудового розслідування, а доказів зворотного в судовому засіданні сторонами не надано.
Судом враховано, що ОСОБА_4 підозрюється у закінченому замаху на вчинення кримінального проступку, санкція якого передбачає штраф до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт на строк до трьох місяців, або обмеження волі на строк до трьох років.
Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.
За ч.1 ст.177 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя приходить до висновку, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_4 слід застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та зобов`язати ОСОБА_4 : повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи в залежності від стадії кримінального провадження; прибувати на виклик до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду на визначений час.
Разом з тим, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання, зважаючи на те, що в клопотанні не визначено осіб, з якими забороняється спілкуватися підозрюваній, а самостійно визначати таких осіб в межах розгляду даного клопотання слідчим суддею процесуальним кодексом не передбачено. При цьому, судом враховано місце проживання ОСОБА_4 за межами Київської області та наявність обмежень, пов`язаних з введенням в Україні воєнного стану.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного Управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та покладених обов`язків щодо підозрюваної ОСОБА_4 , задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Зобов`язати ОСОБА_4 :
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи в залежності від стадії кримінального провадження;
- прибувати на виклик до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду на визначений час.
Обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, на підозрюваного ОСОБА_4 покладаються на строк по 03 жовтня 2022 року.
Підозрюваній ОСОБА_4 письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, а також на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
У відповідності до вимог ст..309 КПК України ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1