Справа № 386/429/22
Провадження № 1-кс/386/186/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні

10 травня 2022 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя

Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ клопотання прокурора Вільшанського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської областіОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за № 0000067 від 07.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249КК України .

Клопотання надійшло до суду «10» травня 2022 року о 11 год. 18 хв.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах -

В С Т А Н О В И В:
Прокурор Вільшанського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської областіОСОБА_3 в рамках кримінального провадження № 0000067 від 07.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України звернулась до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання вказує, що 07.05.2022 року до ч/ч Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення від начальника СПД №1 (смт.Вільшанка) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 про те, що до нього звернувся ОСОБА_5 , що проживає в АДРЕСА_1 та повідомив, що 07.02.2022 року близько 02 год. на річці Синюха в смт.Вільшанка виявлено ОСОБА_6 , який в період нересту здійснював вилов риби забороненими знаряддями, а саме сіткою, та виловив з річки 16 шт. риби карась та 2 шт. риби лящ.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР за № 0000067 від 07.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249КК України.

07.05.2022 року в період часу з 15.35 год. по 16.00 год у ОСОБА_6 протоколом добровільної видачі майна за адресою: АДРЕСА_2 було вилучено одну мисинову риболовецьку сітку розміром 70х1,1 м., яка перебувала в білому поліпропіленовому мішку.

Крім того, 07.05.2022 року в період часу з 17.00 год. по 17.25 год у ОСОБА_7 протоколом добровільної видачі майна за адресою: АДРЕСА_2 було вилучено свіжо виловлену рибу виду карась сріблястий 16 штук та лящ 2 штуки.

ОСОБА_7 пояснив, що вказану рибу виявлено у ОСОБА_6 на березі річки Синюха близько 02.00 год. 07.05.2022 року в мисиновій риболовецькій сітці та забрано на територію готельного комплексу «У дідуся».

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно частини 2 ст. 100 КПК України речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в поряду, визначеному Кабінетом Міністрів України.

З метою забезпечення належного збереження однієї мисинової риболовецької сітки розміром 70х1,1 м., яка вилучена та упакована до поліпропіленового мішка білого кольору, та була використана як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі його сліди.

Тому, для забезпечення безперешкодного доступу сторони кримінального провадження до вищезазначених речей, для забезпечення проведення слідчих дій та проведення відповідних експертиз, вказані речі було визнано речовими доказами.

Вищезазначене майно визнано речовими доказами та поміщено до кімнати зберігання речових доказів Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, що розташований за адресою: Кіровоградська область Голованівський район смт.Голованіськ вул. Соборна, 28.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони використані як засіб та предмети вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Майно вважається тимчасово вилученим під час обшуку, огляду, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування та відчуження.

В даному випадку на місці події вказаного кримінального правопорушення незаконно виловлена риба перебувала у живому стані риболовецька сітка була волога на дотик, що свідчить про те, що саме вказаними знаряддями відбувався такий незаконний вилов.

Крім того арешт вказаного майна позбавить можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення особою в подальшому.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Право власності на одну мисинову риболовецьку сітку розміром 70х1,1 м. належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Документального підтвердження права власності не встановлено.

Прокурор зазначив, що збереження можливості володіння, користування та розпорядження однією мисиновою риболовецькою сіткою розміром 70х1,1 м., які були вилучені протоколом добровільної видачі майна у ОСОБА_6 , позбавить сенсу застосування арешту майна, а тому вважаємо за необхідне заборонити здійснення таких повноважень відносновказаних вище речей.
Просить накласти арешт на майно - одну мисинову риболовецьку сітку розміром 70х1,1 м., яка належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , як на речі, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та які були знаряддями вчинення такого, із забороною володіння, користування та розпорядження ними до прийняття рішення у кримінальному провадженні.

Заборонити будь-які фізичній чи юридичній особі відчужувати, розпоряджатися та користуватися однією мисиновою риболовецькою сіткою розміром 70х1,1 м., яка належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зберігається в кімнаті речових доказів Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання в його відсутність.

Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання в його відсутність, так як не має можливості з`явитись до суду.

Згідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши внесене клопотання, ознайомившись з письмовими заявами учаснів кримінального процесу та дослідивши додані до клопотання документи та матеріали, приходжу до наступних висновків.

Клопотання складено належною на те особою на підставі внесеного до ЄРДР даних про кримінальне правопорушення, тобто на законних підставах.
Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно до п.п. 3,4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно ч.ч 1,2 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки воно має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та з метою забезпечення його зберігання та використання як речового доказу у справі.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.

За даних обставин слідчий суддя вважає, що є обгрунтована необхідність у накладенні арешту на майно, а саме: одну мисинову риболовецьку сітку розміром 70х1,1 м., як на річ, яка зберегла на собі сліди кримінального правопорушення та яка була знаряддям вчинення такого, із забороною володіння, користування та розпорядження нею до прийняття рішення у кримінальному провадженні.
Визначити місце зберігання вказаних речових доказів в кімнаті зберігання речових доказів Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області.
Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Вільшанського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської областіОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за № 0000067 від 07.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249Кримінального кодексу України задовольнити .

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході добровільного його видачі та проведення його огляду 07.05.2022 року, шляхом заборони володіння, користування та розпорядження, а саме на:

- одну мисинову риболовецьку сітку розміром 70х1,1 м., яка належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , як на річ, яка зберегла на собі сліди кримінального правопорушення та яка була знаряддям вчинення такого, із забороною володіння, користування та розпорядження нею до прийняття рішення у кримінальному провадженні.

Заборонити будь-які фізичній чи юридичній особі відчужувати, розпоряджатися та користуватися мисиновою риболовецькою сіткою розміром 70х1,1 м., яка належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити місце зберігання вказаних речових доказів в кімнаті зберігання речових доказів, що розташована в Голованівському РВП ГУНП в Кіровоградській області, по вул. Соборна, 28, в смт. Голованівськ Голованівського району Кіровоградської області.

Ухвала про арешт майна виконується прокурором негайно.

Ухвала діє до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суд протягом 5 днів з часу її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1