Справа № 405/4412/22
провадження № 1-кс/405/2166/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.09.2022 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 01.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27 ч. 1 ст. 368, ч.5 ст. 27 ч.3 ст. 368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшло клопотання старшого слідчого ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що в провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали № 0000030 від 01.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27 ч. 1 ст. 368, ч.5 ст. 27 ч.3 ст. 368 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 19.08.2022 до СУ ГУНП в області з письмовою заявою звернулася громадянка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українка, громадянка України, проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово непрацююча, про те, що ОСОБА_6 (як встановлено ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с. Пантаївка, м. Олександрія, Кіровоградської області, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , перебуває на посаді молодшої медичної сестри патологоанатомічного відділення комунального підприємства «Центральна міська лікарня м. Олександрії» Олександрійської міської ради, спільно із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Пантаївка м. Олександрія, Кіровоградської області, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 , перебуває на посаді завідувача патологоанатомічного відділення комунального підприємства «Центральна міська лікарня м. Олександрії» Олександрійської міської ради (далі по тексту ПВКП) та іншими невстановленими особами ПВКП 19 травня 2022 року, отримали від неї неправомірну вигоду за вирішення питання з підготовки тіла та безперешкодну видачу померлого для поховання.
За даним фактом 20.08.2022 СУ ГУНП розпочато кримінальне провадження № 0000624 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.
23.08.2022 року, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.1 ст.368, ч.5 ст.27, ч.3 ст.368 КК України: одержання службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого службового становища; одержання службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого службового становища, вчинене повторно .
ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, оскільки за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, у зв`язку з чим просить арештувати майно, яке перебуває у власності підозрюваної ОСОБА_6 , а саме: квартиру АДРЕСА_4 .
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, встановлено, що підозрювана ОСОБА_6 має у власності квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Крім того, згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Також, відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КК України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Враховуючи, що санкція ч. 5 ст. 191 КК України передбачає позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна без альтернативи, з метою забезпечення можливості в подальшому конфіскації майна підозрюваної ОСОБА_6 як виду покарання та з метою уникнення відчуження даного майна, виникла необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваної ОСОБА_6 , а саме: квартиру АДРЕСА_4 .
Зазначив, що відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна вважає за доцільне розглянути подане слідчим клопотання про арешт майна без повідомлення його власника задля уникнення відчуження майна, на яке накладається арешт.
В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.
Клопотання про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглядалось без повідомлення власника майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ст.107 ч.4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Повно та всебічно дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у рамках якого було подане клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.
Встановлено, що у провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000030 від 01.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27 ч. 1 ст. 368, ч.5 ст. 27 ч.3 ст. 368 КК України, за фактом одержання службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого службового становища.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
Відповідно до ч.5 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
У даному випадку метою арешту майна є забезпечення конфіскації майна як виду покарання, оскільки санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.
Слідчим суддею встановлено, що 23.08.2022 ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.1 ст.368, ч.5 ст.27, ч.3 ст.368 КК України.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованості підозри, на підставі ст.ст. 8,9 КПК України, слідчий суддя застосовує практику Європейського суду з прав людини.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів і відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок про те, що дана особа могла вчинити злочин.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії», затримання і тримання особи під вартою допустимі не лише у випадку доведеності факту скоєння злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою попереднього розслідування, досягненню мети якого і є тримання під вартою. Факти, що викликали підозру, не обов`язково повинні бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження, або навіть пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.
Надані слідчим докази, а саме: протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 08.07.2022; протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_8 від 08.07.2022; протокол допиту потерпілої ОСОБА_5 від 22.08.2022; протокол огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів, речей та предметів від 08.07.2022; протокол обшуку від 08.07.2022, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.1 ст.368, ч.5 ст.27, ч.3 ст.368 КК України.
Як видно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15.02.2022, підозрюваній ОСОБА_6 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_4 .
Санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з конфіскацією майна.
З урахуванням доведеності слідчим правової підстави для арешту майна, того, що арешт майна є тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, для забезпечення конфіскації майна, наявності ризиків щодо відчуження майна, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням у даному кримінального провадженні щодо захисту суспільства та держави від кримінальних правопорушень, з метою забезпечення проведення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, суд прийшов до висновку про задоволення клопотання про арешт майна.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 168, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 01.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27 ч. 1 ст. 368, ч.5 ст. 27 ч.3 ст. 368 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_4 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кіровоградського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_9