Справа № 464/2018/22
пр.№ 1-кс/464/579/22
У Х В А Л А

25 травня 2022 року слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №2 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна, -

в с т а н о в и в :

слідчий ОСОБА_3 звернувся із клопотанням про накладення арешту на майно, яке було добровільно надано підозрюваним ОСОБА_4 , а саме : спортивний костюм світло-сірого кольору (кофта з капюшоном та штани), чорну балонову куртку, кросівки світлого кольору, в який останній був одягнений 16.05.2022 року близько 22:40 год., що полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном. В обгрунтування клопотання покликається на те, що ним здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.05.2022 року за № 0000433 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 16.05.2022, близько 22:40 год., перебуваючи неподалік будинку №15, що по вул. Драгана у м. Львові, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, переконавшись, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, таємно, шляхом вільного доступу з кишені куртки потерпілого ОСОБА_5 , викрав майно останнього, а саме: мобільний телефон марки «Samsung Galaxy» A22, чорного кольору, ІМЕІ: 1) НОМЕР_1 , ІМЕІ: 1) НОМЕР_2 , вартістю 5 499, 92 грн., який був у силіконовому чорному чохлі вартістю 150,00 грн., всього майна на загальну суму 5649,92 грн., після чого, викраденим майном розпорядився на власний розсуд. Своїми злочинними діями ОСОБА_4 , , заподіяв матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_5 на загальну суму 5 649,92 грн. В ході проведення досудового розслідування, підозрюваний ОСОБА_4 , добровільно надав свій одяг, а саме: спортивний костюм світло-сірого кольору (кофта з капюшоном та штани), чорну балонову куртку, кросівки світлого кольору, в який він був одягнений 16.05.2022 року близько 22:40 год. по вул. Драгана, у м. Львові. Вказані речі 24.02.2021 року було оглянуто та визнано речовими доказами. Враховуючи те, що вказані речі є речовими доказами і мають суттєве значення для проведення досудового розслідування та можуть бути використані як докази вчинення кримінального правопорушення, в тому числі як речові докази в даному кримінальному провадженні, просить клопотання задоволити.
Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд даного клопотання у його відсутності та просить таке задоволити.
Власника майна в судове засідання не з`явився, проте подав суду заяву в якій просить розгялдати клопотання без його участі, щодо арешту майна не заперечив.
Вивчивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання про накладення арешту підлягає до задоволення з наступних підстав.
Судом встановлено, що відділом поліції №2 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000433 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Встановлено, що в ході проведення досудового розслідування 24.05.2022 у відповідності ст. 93 КПК України, на підставі запиту, підозрюваний ОСОБА_4 , добровільно надав в якості речового доказу свій одяг, а саме: спортивний костюм світло-сірого кольору (кофта з капюшоном та штани), чорну балонову куртку, кросівки світлого кольору, в який він був одягнений 16.05.2022 року близько 22:40 год., по вул. Драгана, у м. Львові.
Постановою слідчого від 24.05.2022 року вказані вище речі визнані речовими доказами.
Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи мотиви клопотання, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, правову підставу для арешту майна, з метою збереження речових доказів, вважаю, що не застосування арешту може призвести до знищення цього майна, а тому з метою забезпечення кримінального провадження, виходячи із вимог розумності та співмірності обмеження права власності в результаті накладення арешту на майно, приходжу до переконання, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволення.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

клопотання задоволити. Накласти арешт на майно, яке було добровільно надано підозрюваним ОСОБА_4 , а саме : спортивний костюм світло-сірого кольору (кофта з капюшоном та штани), чорну балонову куртку, кросівки світлого кольору, в який останній був одягнений 16.05.2022 року близько 22:40 год., що полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.
Ухвала підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1