Справа № 396/1817/21
Провадження № 1-кп/396/114/22
УХВАЛА
13.07.2022 року м. Новоукраїнка Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Новоукраїнка Кіровоградської області, зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , громадянин України, українець, освіта середня спеціальна, одружений, не працює, має на утриманні неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , раніше не судимий,
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,
з участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
потерпілого ОСОБА_8
Відповідно до обвинувального акту, 16.12.2021 року близько 10 год., більш точного часу ні судом, ні досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_3 , йшов по пров. Лікарняний в м. Новоукраїнка Кіровоградської області. В цей час, проходячи біля магазину «Васильок», що розташований за адресою пров. Лікарняний, 2 в м. Новоукраїнка Кіровоградській області, помітив двоколісний жіночий велосипед «Мінськ» чорного кольору, який знаходився неподалік від входу до магазину.
В цей час у ОСОБА_6 виник раптовий умисел на вчинення крадіжки вищевказаного велосипеду, який належить ОСОБА_8 . Так, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на заволодіння чужим майном, з корисливого мотиву, діючи умисно, таємно, з метою особистого матеріального збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, впевнившись що його дії ніким не помічені, шляхом вільного доступу, здійснив крадіжку двоколісного жіночого велосипеду «Мінськ» чорного кольору s/n 463837-99.
В подальшому, ОСОБА_6 , сівши на вказаний велосипед, поїхав з місця вчинення злочину в невідомому напрямку, тим самим викраденим розпорядився на власний розсуд чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальних збитків на суму 1000 гривень.
Дії ОСОБА_6 органами досудового розслідування кваліфіковані за ч.1 ст.185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка).
Під час судового засідання обвинувачений ОСОБА_6 подав клопотання відповідно до якого просить суд звільнити його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям відповідно до вимог ст.45 КК України, мотивуючи тим, що він свою вину у вчиненні даного кримінального правопорушення визнав повністю, щиро розкаявся, раніше не судимий, повністю відшкодував заподіяні збитки та активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення. Крім того просив суд у зв`язку з дійовим каяттям закрити кримінальне провадження.
Прокурор не заперечував, щодо задоволення клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_6 на підставі ст. 45 КК України за злочин, передбачений ч.1 ст. 185 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям та закриття кримінального провадження на підставі п.1 ч.2 ст.284 КПК України, зазначив при цьому, що обвинувачений щиро розкаявся у вчиненні злочину, активно сприяв його розкриттю, відшкодував завдані збитки.
Потерпілий ОСОБА_8 в підготовчому судовому засідання не заперечував щодо звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України за злочин, передбачений ч.1 ст. 185 КК України, претензій до обвинуваченого не має, матеріальна шкода йому відшкодована повністю.
Суд, заслухавши сторони кримінального провадження, вважає, що клопотання обвинуваченого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
Відповідно до матеріалів справи ОСОБА_6 вчинив кримінальний проступок передбачений ч. 1 ст. 185 КК України.
Згідно ч.1 ст. 285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Ч. 4 ст. 286 КПК України передбачено, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання. Ч.1 ст. 288 КПК України передбачено, що розгляд клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності здійснюється у присутності сторін кримінального провадження та потерпілого в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, із особливостями, встановленими цією статтею.
За правилами ст. 44 КК України особа, яка вчинила злочин звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст.45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185 КК України, відноситься до кримінальних проступків.
Згідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" №12 від 23.12.2005 року, звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості, дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.
Судом встановлено, що ОСОБА_6 вперше притягується до кримінальної відповідальності, вчинив кримінальний проступок, за місцем проживання характеризується позитивно, щиро розкаявся, визнав вину у вчиненому правопорушенні, матеріальна шкода, завдана кримінальним правопорушенням ним відшкодована, його виправлення можливе без притягнення до кримінальної відповідальності, а також ОСОБА_6 просить закрити кримінальне провадження відносно нього у зв`язку з дійовим каяттям.
Суд, враховуючи те, що кримінальне провадження здійснюється в суді на засадах диспозитивності, а учасники і сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах і спосіб, передбачений законом. Звільнення особи від кримінальної відповідальності в звязку з дійовим каяттям за наявності сукупності матеріально-правових та процесуально-правових підстав є обов`язком, а не правом суду, незалежно від того, надійшла справа до суду із відповідним клопотанням чи з обвинувальним актом. Відповідно до ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
З огляду на зазначені обставини, з урахуванням думки обвинувачення, конкретних обставин справи, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для звільнення обвинуваченого ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності із закриттям кримінального провадження у зв`язку з дійовим каяттям, а справа в звязку з цим підлягає закриттю.
Під час закриття даного кримінального провадження суд стягує з обвинуваченого ОСОБА_6 процесуальні витрати за проведення експертизи у розмірі 343,22 грн. При цьому суд відповідно до вимог ч.6 ст. 368 КПК України враховує правовий висновок, що міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.06.2020 р. у справі № 598/1781/17, згідно якого КПК не обмежує процесуальну форму вирішення питання щодо розподілу процесуальних витрат виключно обвинувальним вироком. Суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті, у тому числі й в ухвалі про закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Долю речових доказів по справі слід вирішити у відповідності до вимог ст. 100 КПК України.
Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся.
Запобіжний захід обвинуваченому не обирався.
Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 12, 44, 45 КК України, ст.ст. ст. 284, 285, ст. 286, ч. 3 ст. 288, 350, 369-372 КПК України, суд-
Звільнити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 185 КК України на підставі ст. 45 КК України, у зв"язку з дійовим каяттям.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати по справі за проведення судової товарознавчої експертизи в розмірі 343 ( триста сорок три) грн. 22 коп.
Речові докази після набрання вироком законної сили:
- двоколісний велосипед «Мінськ» чорного кольору s/n 463837-99, який передано на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_8 - залишити ОСОБА_8 .
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Новоукраїнський районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.
Головуючий: ОСОБА_1