У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000306 від 11.09.2019, про накладення арешту на майно, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно.
В обгрунтування вимог клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 з 01.09.2016 по 06.12.2021, обіймаючи посаду першого заступника начальника - головного лісничого Закарпатського обласного управління лісового та мисливського господарств, відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» та згідно ст. 1 Положення про державну лісову охорону затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 16 вересня 2009 року № 976, являвся працівником правоохоронного органу, до прямих обов`язків якого, серед іншого, входило забезпечення державного управління і державного контролю за охоронною, захистом, раціональним використанням та відтворенням лісів у відповідності з Лісовим кодексом України та іншими нормативними документами, видача дозволів на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування, рубок пов`язаних з веденням лісового господарства, санітарних рубок та інших рубок, здійснення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок та інших лісопорушень, передбачених законодавством, Положенням Управління та розподілом обов`язків.
Як встановлено, наказом Міністерства екології та природних ресурсів від 22.11.2012 № 603 затверджено розрахункову лісосіку для постійних лісокористувачів (власників лісів) Волинської, Закарпатської, Івано-Франківської, Хмельницької та Чернівецької областей на 2013 - 2020 роки, в тому числі по ДП «Великоберезнянське ЛГ» Чорноголівське лісництво з метою визначення норм заготівлі деревини в порядку рубок головного користування, обчислених за результатами базового лісовпорядкування, які розроблено Українським державним проектним лісовпорядним виробничим об`єднанням.
Наказом Міністерства екології та природних ресурсів № 603 від 22.11.2012 затверджена розрахункова лісосіка в розрізі категорій захисності та господарських секцій для підприємства. Цей документ визначає загальний щорічний обсяг заготівлі деревини на ревізійний період.
Відповідно до матеріалів базового та безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Великоберезнянське ЛГ» Закарпатської області за 2013 - 2020 роки, в фонд рубок головного користування було включено лісові насадження на землях лісового фонду, а саме по Чорноголівському лісництву квартал 24 виділ 2 площею 6,2 га., якими запроектовано проведення систем вибіркових рубок, у разі застосування яких, лісова ділянка повинна бути постійно вкрита лісовою рослинністю.
Досудовим розслідуванням встановлено, що працівниками ДП «Великоберезнянське ЛГ» з метою проведення рубок головного користування у Чорноголівському лісництві складено наступні документи, які є обов`язковими для видачі лісорубного квитка відповідно до пункту 4 Порядку, а саме: переліко- ціновальна відомість на ділянку площею 5.0 га. в кварталі 24 виділі 2 у твердолистяному господарстві Чорноголівського лісництва; відомість переліку дерев в рубку на ділянку площею 5.0 га. в кварталі 24 виділі 2 у твердолистяному господарстві, спосіб рубки - суцільний, система рубок - термінова Чорноголівського лісництва від 21.03.2019 року; облікова картонка обстеження природнього відновлення на ділянку площею 5.0 га. в кварталі 24 виділі 2 Чорноголівського лісництва від 21.03.2019 року; план-схема лісосіки на ділянку площею 5.0 га. в кварталі 24 виділі 2 Чорноголівського лісництва від 21.03.2019 року; карта технологічного процесу розробки лісосіки площею 5.0 га. в кварталі 24 виділі 2 Чорноголівського лісництва від -.04.2019 року; абрис бусольної зйомки; акт прийняття-передачі рубок головного користування на 2019 рік; відомість чергової лісосіки на 2019 рік.
В подальшому, 01.04.2019 працівником ДП «Великоберезнянське ЛГ», подано заяву від 29.03.2019 з відповідними документами, які були виготовлені працівниками Чорноголівського лісництва ДП «Великоберезнянське ЛГ», щодо видачі спеціального дозволу - лісорубного квитка на проведення термінової рубки головного користування на території Чорноголівського лісництва ДП «Великоберезнянське ЛГ», а саме у кварталі 24 виділ 2 площею 5,0 га.
Надалі, 01.04.2019 вищевказана заява з додатками передана для розгляду першому заступнику начальника Закарпатського ОУЛМГ ОСОБА_5 , безпосередньо до повноважень якого входить затвердження та видача лісорубних квитків на рубки головного користування.
Продовжуючи вчиняти вказане кримінальне правопорушення, 01.04.2019 року, в невстановлений час, перебуваючи на території Чорноголівського лісництва, з метою проведення незаконних рубок дерев та прикриття своєї злочинної діяльності, продовжуючи вчиняти вказане кримінальне правопорушення, головним лісничим Чорноголівського лісництва лісового господарства ДП «Великоберезнянське ЛГ» ОСОБА_6 , за участі головного лісничого та першого заступника начальника - головного лісничого Закарпатського ОУЛМГ ОСОБА_5 , проведено обстеження ділянки в кварталі 24 виділ 2 Чорноголівського лісництва, в ході якого нібито встановлено, що наявні на ньому насадження пошкоджені кореневою гниллю, морозобоєм, є сухостійні дерева та є частково розладненими, за результатом якого комісія дійшла до висновку, що дерева на вказаній ділянці потребують термінової рубки та призначення до першочергової рубки до заготівлі деревини під час проведення рубок головного користування та вирішила провести поступову, термінову рубку, в підтвердження цього вказані особи проставили свої підписи, а ОСОБА_5 затвердив вказаний акт.
Досудовим розслідування встановлено, що ДП «Великоберезнянське ЛГ» вказаний акт обстеження від 01.04.2019 не долучався до заяви від 29.03.2019 з відповідними документами щодо видачі спеціального дозволу - лісорубного квитка на проведення термінової рубки головного користування на території Чорноголівського лісництва ДП «Великоберезнянське ЛГ», а саме у кварталі 24 виділ 2 площею 5,0 га.
В подальшому, ОСОБА_5 достовірно знаючи про те, що наданні йому на розгляд матеріали відводу лісосіки у рубку головного користування у кварталі 24 виділ 2, площею 5,0 га. Чорноголівського лісництва ДП «Великоберезнянське лісове господарство» не відповідають запроектованим матеріалам лісовпорядкування, а висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для проведення суцільних та поступових рубок головного користування та суцільних санітарних рубок на площі понад 1 гектар не видавався та не розроблявся на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду по Чорноголівському лісництву ДП «Великоберезнянське ЛГ» за 2019 рік, перевищуючи свої службові повноваження та ігноруючи вимоги п.п. 4 та 5 ч. 8 ст. 69 Лісового кодексу України, в порушення вимог п. 21 ч. 2 ст. З та ч.4 ст. З Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» в частині відсутності дозволу на провадження господарської діяльності (висновку ОВД), п. 5 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 та п. 14 Правил рубок головного користування в гірських лісах Карпат, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22.10.2008 № 929 в частині вибору системи рубок, 02.04.2019 перебуваючи на робочому місці за адресою: вул. Собранецька, 156, м. Ужгород, Закарпатська обл., перевищуючи свої службові повноваження з метою проведення незаконних рубок, підписав та видав лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №005228 на проведення поступово- термінової рубки головного користування в кварталі 24 виділ 2 - площею 5,0 га на території Чорноголівського лісництва, який не відповідає запроектованим матеріалам лісовпорядкування.
Після отримання 02.04.2022 року лісорубного квитка серії ЗА ЛРК №005228, ОСОБА_6 03.04.2019 у невстановлений час, перебуваючи у невстановленому місці, продовжуючи вчиняти дії спрямовані на проведення незаконних рубок у кварталі 24 виділ 2, площею 5,0 га. Чорноголівського лісництва, на підставі укладеного договору №21/171 від 03.04.2019 про виконання робіт та надання послуг, пов`язаних з лісництвом з ТДВ «Перечинський ЛХК», достовірно знаючи, що лісорубний квиток серія ЗА ЛРК №005228 від 02.04.2019 виданий ОСОБА_5 на підставі матеріалів відводу у кварталі 24 виділ 2, площею 5,0 га Чорноголівського лісництва ДП «Великоберезнянське лісове господарство» не відповідає запроектованим матеріалам лісовпорядкування, а висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для проведення суцільних та поступових рубок головного користування та суцільних санітарних рубок на площі понад 1 гектар не видавався та не розроблявся на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду по Чорноголівському лісництву ДП «Великоберезнянське ЛГ» за 2019 рік, перевищуючи свої службові повноваження та ігноруючи вимоги п.п. 4 та 5 ч. 8 ст. 69 Лісового кодексу України, в порушення вимог п. 21 ч. 2 ст. З та ч.4 ст. З Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» в частині відсутності дозволу на провадження господарської діяльності (висновку ОВД), п. 5 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 та п. 14 Правил рубок головного користування в гірських лісах Карпат, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22.10.2008 № 929 в частині вибору системи рубок, з метою проведення незаконних рубок, здав вказану лісосіку для розробки представнику ТДВ «Перечинський ЛХК».
У подальшому, ОСОБА_6 , перебуваючи у невстановленому місці, у невстановлений час, достовірно знаючи, що фактично проведена «поступово- термінова» рубка головного користування у кварталі 24 виділ 2, площею 5,0 га. Чорноголівського лісництва є «суцільною» та незаконною, не відповідає запроектованим матеріалам лісовпорядкування та не відповідає вимогам п.21 ч.2 ст.З та ч.4 ст.З Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» в частині відсутності дозволу на провадження господарської діяльності (висновку ОВД) та суперечить п. 5 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 та п. 14 Правил рубок головного користування в гірських лісах Карпат, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22.10.2008 № 929 в частині вибору системи рубок, продовжуючи вчиняти вказане кримінальне правопорушення, з метою прикриття своєї злочинної діяльності, перевищуючи свої службові повноваження, 30.04.2019 та 31.05.2019 прийняв від представника ТДВ «Перечинський ЛХК» здійснені послуги та лісопродукцію проведенні у зазначеній лісосіці, без порушень та зауважень.
Надалі, вказаний факт здійснення незаконних рубок, а саме проведення суцільної рубки на площі 5.0 га. у кварталі 24 виділ 2 Чорноголівського лісництва виявлено Державною екологічною інспекцією у Закарпатської області, під час проведення планового заходу державного нагляду (контролю) дотримання ДП «Великоберезнянське ЛГ» вимог законодавства у сфері навколишнього природного середовищ, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та відображено в акті № 134/06 від 16.08.2019.
У подальшому, вказаний факт здійснення незаконних рубок 367 різних порід виявлено правоохоронними органами під час проведення оглядів місць рубок та підтверджено Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області.
Враховуючи вище вказане, діями ОСОБА_5 та ОСОБА_6 заподіяно шкоду на загальну суму 5 440 121,92 гривень, що з урахуванням примітки до ст. 364 КК України, положень статті 169.1 Податкового кодексу України і Закону України «Про державний бюджет на 2019 рік», якими визначено застосування розміру податкової соціальної пільги для кваліфікації діянь як злочинів, є тяжкими наслідками, оскільки у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у перевищенні службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.
25.08.2022, відносно ОСОБА_5 складено та вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України, за перевищення службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними доказами, та матеріалами кримінального провадження.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.
Слідчий зазначає, що 25.08.2022, до Ужгородського міськрайонного суду подано клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави з урахуванням ч. 5 ст. 182 КПК України.
Слідчий в клопотанні зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено майно, яке належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_5 , а саме згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за ОСОБА_5 зареєстрована квартира на праві приватної власності в частці 1/2 (інша частина належить ОСОБА_7 ), що за адресою: АДРЕСА_1 та земельна ділянка кадастровий номер :04:001:0006, площею 0.0676 га.
Враховуючи викладене, з метою забезпечення завдань кримінального провадження, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду слідчий просить накласти арешт на майно, що належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 виданий Турківським РВ УМВС України 24.12.1998, а саме на: квартиру в частці 1/2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку кадастровий номер :04:001:0006, площею 0.0676 га.
Окрім того, слідчий просить розглянути дане клопотання у порядку ч.2 ст.172 КПК України без виклику власника майна з метою збереження майна на яке планується накласти арешт.

Разом з тим слідчий суддя переконаний, що, слідчим не наведено відповідних доводів, що давали б можливість об`єктивно припускати, що особа, власник майна може відчужити належне йому майно.

За таких обставин слідчий суддя вирішив розгляд клопотання провести із викликом осіб, у володінні яких перебувають вищезазначене майно у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання слідчий не зявився. Надав суду заяву відповідно до якої просить суд провести розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі.
В судове засідання прокурор не зявився. Надав суду заяву відповідно до якої просить суд провести розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник вилученого в судове засідання не зявився.
Представник власника майна ОСОБА_8 подав до суду заяву про розгляд клопотання відповідно до якого просить суд провести розгляд клопотання слідчого без його участі та без участі підозрюваного.
Згідно ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Перевіривши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпе-чення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.
Відповідно до ч.1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Таким чином арешт може бути накладено на майно у вигляді речей, документів ( в тому числі цінних паперів , грошей (у будь якій валюті готівкою або безготівковому вигляді), на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, корпоративні права.
Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до витягу з ЄРДР сформованого 25.08.2022 року слідчим суддею встановлено, що органом досудового розслідування Шостим слідчим відділом (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке 11.09.2019 року внесені до ЄРДР за №0000306, попередня правова кваліфікація ч. 1 ст.28, ч.3 ст. 365 КК України.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав приватної власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів майна щодо суб`єкта за № 308059027 від 23.08.2022 року за ОСОБА_5 зареєстрована квартира на праві приватної власності в частці 1/2 (інша частина належить ОСОБА_7 ), що за адресою: АДРЕСА_1 та земельна ділянка кадастровий номер :04:001:0006, площею 0.0676 га.
Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення,пересування, передачі майна.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1ст.173КПКУкраїни).
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність такого арешту майна, з метою забезпечення спеціальної конфіскації та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Метою накладення арешту на це майно, є забезпечення спеціальної конфіскації та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) , а також забезпечення завдань кримінального провадження, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Окрім цього, встановлено, що розмір шкоди, заподіяної внаслідок проведення незаконної рубки 367 дерев різних порід у кварталі 24 виділі 2 Чорноголівського лісництва ДП «Великоберезнянський ЛГ», складає 5 440 121,92 гривень та в подальшому у разі доведення вини стороною обвинувачення здійснюватимуться заходи щодо пред`явлення цивільного позову до ДП «Великоберезнянський ЛГ» а відтак із метою збереження майна існує необхідність в накладенні арешту на майно.

Одночасно, слідчий суддя вважає, що слідчим дотримано вимог ст.ст. 170,171 КПК України і в клопотанні слідчого наявне обґрунтування необхідності арешту майна, та конкретизовано підстави та мета накладення на нього арешту.
Водночас, при вирішенні клопотання слідчий суддя враховує приписи ЦК України та СК України.
На підставі ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між спів-власниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності.
Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, враховуючи правову підставу для арешту майна та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для інших осіб, приймаючи до уваги практику Європейського суду з прав людини та положення ст.1 Протоколу №1 до Конвенції, яка проголошує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права, при цьому позбавлення цього права відбувається в суворому додержанні як національного, так і міжнародного законів, щоб не призводити до свавілля з боку правоохоронних органів не втручання в право власності, враховує мету накладення арешту, тому слідчий суддя вважає, що клопотання в частині накладення арешту обґрунтоване й підлягає до задоволення з підстав та мотивів викладених вище.
Розяснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Керуючись ст.ст.170-173,309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000306 від 11.09.2019, про накладення арешту на майно задовольнити.
Накласти арешт на майно, що належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 виданий Турківським РВ УМВС України 24.12.1998, а саме на:
-квартиру в частці 1/2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;
-земельну ділянку кадастровий номер :04:001:0006, площею 0.0676 га, шляхом заборони відчужування та розпорядження.
Копію ухвали вручити прокурору, а іншим учасникам направити не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1