Справа № 454/597/22
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Сокаль 07.03.2022 року

Слідчий суддя Сокальського районного суду Львівської області ОСОБА_1 за участю :
секретаря ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3 ,

слідчого: ОСОБА_4

захисник ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сокаль кримінальне провадження за № 0000070 від 05.03.2022 року про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушеня, передбаченого за ч. 2 ст.186 КК України,-

в с т а н о в и в:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України.

ОСОБА_6 05 березня 2022 року близько 14:00 години 30 хвилин, перебуваючи на вулиці Шептицького в м. Сокаль Львівської області, переслідуючи умисел на відкрите викрадення чужого майна за рахунок злочинної діяльності, діючи повторно, пройшов у слід за потерпілою ОСОБА_7 в під`їзд будинку АДРЕСА_1 , де шляхом ривка, вирвав з рук ОСОБА_7 жіночу сумку, в якій знаходились гроші в сумі 700 гривень та особисті документи, після чого залишив місце події, розпорядившись в подальшому викраденим на власний розсуд.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за національністю українець, громадянин України, уродженець м. Сокаль Львівської області, проживаючий без реєстрації в АДРЕСА_2 , з середньо-спеціальною освітою, не працюючий, раніше неодноразово судимий.

05 березня 2022 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

06 березня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Вина ОСОБА_6 повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності, зокрема:

- Заявою ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом огляду місця події від 05.03.2022, де зафіксовано місце вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ;

- протоколом затримання особи підозрюваної у вчинення злочину, під час якого у ОСОБА_6 вилучено сумку з особистими документами ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 ;

- протоколом огляду предметів під час якого потерпіла впізнала свої речі;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання під час якого потерпіла ОСОБА_7 вказала на ОСОБА_6 , який відкрито заволодів її майном;

Вина ОСОБА_6 повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Оцінюючи особу підозрюваного та вчинене ним кримінальне правопорушення, досудове слідство приходить до твердого переконання в наявності передбачених ст. 177 КПК України ризиків невиконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, а саме:

1) переховування від органів досудового розслідування та суду;

2) незаконно впливати на потерпілого, свідків;

3) вчинити інших кримінальних правопорушень.

Вказані твердження за кожним з ризиків підтверджуються тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років, без альтернативи застосування більш м`якого покарання, що стимулюватиме підозрюваного переховуватися від органів досудового слідства та суду.

Як зазначено у пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" від 21.04.2011 слідчий суддя (суд) повинен виходити з того, що підозра визнається обгрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Вважають, що зібрані в ході досудового розслідування докази у їх сукупності дають підстави вважати підозру обґрунтованою.

При оцінці обставин, передбачених ст.178 КПК України, орган досудового розслідування прийшов до висновку, що:

- наявні докази, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні тяжкого злочину є вагомими, належними, допустимими та отриманими у встановленому КПК України порядку;

- у разі визнання винуватим ОСОБА_6 загрожує покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк;

- вік та стан здоров`я підозрюваного дозволяють застосування до нього запобіжного заходу з позбавленням волі;

- відсутність у підозрюваного постійного місця роботи.

Оцінюючи особу підозрюваного та вчинений ним особливо тяжкий злочин, орган досудового розслідування приходить до переконання в наявності передбачених ст.177 КПК України підстав для застосування запобіжного заходу, з огляду наявності обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, та у разі визнання винуватим ОСОБА_6 останньому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, і це може стимулювати підозрюваного до втечі, а також останній ніде офіційно не працює та не має постійного легального джерела доходу, раніше неодноразово судимий;

- незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування і схилити їх до зміни даних ними показань, або не дачі показань у кримінальному провадженні, в. т.ч. на свідків;

- знищити, сховати або спотворити речові докази, які можуть підтверджувати його незаконну діяльність;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

У відповідності до п.79 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року застосування тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості".

Крім цього, у відповідності до вимог ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Із урахуванням вищевказаного, а також того, що злочин, у вчиненні якого підозрюється останній відноситься до категорії тяжких, вчинено умисно, що має надзвичайно високий рівень суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками для суспільства, відтак порушує основоположні цінності суспільства, а тому жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, окрім як тримання під вартою, не забезпечить належну поведінку підозрюваного ОСОБА_6 щодо виконання ним процесуальних обов`язків та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти вище зазначеним ризикам. Просять клопотання задоволити.

Підозрюваний та його захисник ОСОБА_5 заперечили в судовому засіданні щодо застосування йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили обрати йому домашній арешт.

Прокурор в судовому засідання клопотання підтримав, просить застосувати щодо ОСОБА_6 зпобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки наявні підстави для тримання під вартою .

Заслухавши думку сторін кримінального провадження суд дійшов до висновку, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, перебуваючи на волі матиме можливість перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжувати злочинну діяльність, тобто продовжують мати місце ризики враховані при обранні останньому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Тримання під вартою з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає не лише особі обвинуваченого, а й характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого він обвинувачується, виключає можливість перешкоджання інтересам правосуддя і ухиленню від суду.

Таким чином, суд вважає, що наявні підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому наявна необхідність у обранні такого запобіжного заходу із зазначенням визначеного строку.

Крім цього, враховуючи тяжкість вчиненого обвинуваченим злочину, суд дійшов висновку про доцільність визначення застосування відповідно до ч.5 ст.182 КПК України застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або ч.4 ст.183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.4 ст.202 КПК України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.331 КПК України, суд,-

у х в а л и в:

клопотання задоволити. Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого без реєстрації в АДРЕСА_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме від 07.03.2022 року по 05.05.2022 року включно з визначенням розміру застави.

Визначити розмір застави ОСОБА_6 - 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить в сумі 90800 (девяносто тисяч вісімсот) грн. 00 коп., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі протягом її дії.

У разі внесення такої застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати на виклик суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ГУДКСУ у Львівській області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документів, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Червоноградської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику та скерувати до ЛУВП №19 УДПтСУ у Львівській області.

Ухвала оскаржується протягом 5 (п`яти) днів здня її проголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1