БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/1152/22
Провадження № 1-кс/497/476/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про застосування запобіжного заходу
02.07.22 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області
в особі слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання слідчого Відділення № 2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Красне, Тарутинського району, Одеської області, громадянина України не інваліда, не працюючого, не маючого утриманців, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 20.10.2016 року Болградським РС ГУДМС України в Одеської області,
ВСТАНОВИВ:
02.07.2022 року слідчий Відділення № 2 Слідчого відділу Болградського РВП ГУНП в Одеській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000311 від 29.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст.115 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 26.06.2022 року приблизно о 20:00 годині, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись по АДРЕСА_1 , зустріли свого знайомого ОСОБА_8 , з яким ОСОБА_7 , вступив у сварку з побутових причин, в процесі якої вони негативно висловлювались на адресу один одного.

Під час зазначеної події, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , діючи з мотивів особистих неприязних відносин до ОСОБА_8 що виникли під час сварки, бажаючи помститись за його висловлювання, які вони вважали образливими для себе, прослідували за ОСОБА_8 до домоволодіння АДРЕСА_1 , в якому мешкав останній.

Перебуваючи у зазначеному домоволодінні ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб, з єдиним умислом, спрямованим на протиправне позбавлення життя ОСОБА_8 , передбачаючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у результаті своїх дій, та бажаючи їх досягнення, ОСОБА_7 умисно наніс ножем, що був при ньому, один удар в область шиї ОСОБА_8 , спричинивши останньому тілесне ушкодження у виді колото-різаної травми шиї з пошкодженням сонної артерії, яке супроводжувалося гострою крововтратою, що було небезпечним для життя в момент заподіяння, та відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень.

Виконуючи свою частину спільного умислу, ОСОБА_5 з метою доведення єдиного злочинного умислу до кінця, взявши правою рукою голку з руків`ям (шило), яку виявив на столі на місці події, та наніс ОСОБА_8 близько 12 точкових ударів по проекції спини та попереку, спричинивши останньому тілесні ушкодження у виді проникаючих колотих ран, які супроводжувались гострою крововтратою, що були небезпечними для життя в момент заподіяння, які за ступенем тяжкості відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень.

Внаслідок сукупності спричинених зазначених тілесних ушкоджень, які супроводжувались гострою крововтратою, ОСОБА_8 помер на місці події.

30.06.2022 року о 13:30 годині відділенням № 2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області на підставі п.2 ч.1 ст.208 КПК України громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

За наявністю достатніх підстав о 19 годині 50 хвилині 30.06.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України за кваліфікуючими ознаками: вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, за попередньою змовою групою осіб.

В судовому засіданні:

- слідчий своє клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні, надав пояснення з підстав обґрунтованості підозри;
- прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та ризики. Стверджував, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Стверджував, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Тобто такий ризик існує, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, пов`язаного із застосуванням насильства відносно особи, що може свідчити про його незаконний вплив на інших учасників кримінального провадження, зокрема по матеріалам кримінального провадження допитані неповнолітні свідки, які є правоздатними, але не дієздатними, відповідно необхідно враховувати фізичний стан, вік, а також інші особисті якості людини, що з`являються у неї в міру розумового, фізичного, соціального розвитку.

Крім того, допитані в кримінальному провадженні свідки разом з підозрюваним ОСОБА_5 є мешканцями одного населеного пункту.

На теперішній час в ході досудового розслідування необхідно виконати слідчі (процесуальні) дії, та в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею відносно підозрюваного ОСОБА_5 , останній зможе незаконно впливати на свідків або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначене свідчить про те, що знаходячись на свободі ОСОБА_5 , зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме після вручення клопотання про застування відносно нього запобіжного заходу, останній має змогу ознайомитися з матеріалами кримінального провадження в яких зафіксовані вже здобуті докази, що ускладнить подальше здобуття органом досудового розслідування доказів.

Оцінюючи наведені ризики в сукупності, прокурор вважає їх реальними та такими, що виправдовують обмеження свободи підозрюваного ОСОБА_5 .

З урахуванням вищевикладеного, особи підозрюваного, ступеня тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , складності кримінального провадження, вважає, що підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу не вбачається, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою при фактичних обставинах викладених у клопотанні, та пред`явленої ОСОБА_5 підозри, з урахуванням наведених ризиків, не є надмірним та таким, що принижує його честь і гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, згідно з якою обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, дозволить досягти мети застосування запобіжних заходів, визначеної статтею 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував щодо задоволення вказаного клопотання.
Підтвердив, що нього не застосовувались не дозволені методи, ніхто з працівників поліції не вчиняв відносно нього ніякого тиску, а ні морального, а ні фізичного.

Захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 звернула увагу суду на те, що її підзахисний характеризується порівняно задовільно, має світу всього 4 класи, є педагогічно запущеною особою, крім того, у нього раніше була травма голови, та все це негативно впливає на його поведінку.
Просила, утриматися суд від заслуховування пояснень від підозрюваного, який наразі не пам`ятає усіх обставин кримінального правопорушення, у якому його підозрюють, оскільки він перебував у сильному алкогольному сп`янінні, та не міг усвідомлювати та керувати своїми діями.
В цілому ОСОБА_5 є людиною спокійною, не конфліктною, доброзичливою, допомагає батькам по господарству.
Однак, жодним чином не можливо гарантувати, що підозрюваний знову не вжиє алкогольні напої, та не вчинить іншого кримінального правопорушення, яке може погіршити його становище.
З цих підстав, захисник покладалася на розсуд суду.

Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, матеріали кримінального провадження, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Під час судового розгляду клопотання встановлено, що:
Відділенням № 2 Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000311 від 29.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України за кваліфікуючими ознаками: вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, за попередньою змовою групою осіб.
30.06.2022 року о 13:30 годині відділенням № 2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області на підставі п.2 ч.1 ст.208 КПК України громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

На підставі постанови начальника відділення №2 Слідчого відділу Болградського РВП ГУНП в Одеській області від 30.06.2022 року перекваліфіковано склад кримінального правопорушення, внесеного в ЄРДР 29.06.2022 року за №000311 з ч.1 ст.115 КК України на п.12 ч.2 ст.11 КК України.

За наявністю достатніх підстав о 19 годині 50 хвилині 30.06.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України за кваліфікуючими ознаками: вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, за попередньою змовою групою осіб.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема:

- витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000311 від 29.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення (злочину) передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України;

- протоколом ОМП від 29.06.2022 року, в ході проведення якого оглянуто домоволодіння АДРЕСА_1 , де виявлено труп ОСОБА_8 з ознаками насильницької смерті та інші сліди злочину;

- актом від 29.06.2022 року застосування службового собаки за кличкою Чак, залученого до проведення ОМП у домоволодіння АДРЕСА_1 ;

- протоколом ОМП від 29.06.2022 року, проведення якого здійснювалось із застосуванням службового собаки за кличкою Чак, у домоволодіння АДРЕСА_1 ;

- лікарським свідоцтвом про смерть № 45 від 29.06.2022 року згідно якого смерть ОСОБА_8 наступила від гострої крововтрати, травми сонної артерії, внаслідок нападу з використанням гострого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкодження;

- протоколом пред`явлення речей для впізнання за фотознімками від 30.06.2022 року, зі свідком ОСОБА_9 , під час якого останній впізнає річ, належну ОСОБА_8 при житті;

- протоколом пред`явлення речей для впізнання за фотознімками від 30.06.2022, зі свідком ОСОБА_9 , під час якого останній впізнає річ, належну ОСОБА_8 при житті;

- протоколом допиту свідків ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , неповнолітнього свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , неповнолітнього свідка ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

- протоколом обшуку від 30.06.2022 року за місцем мешкання ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , по АДРЕСА_1 , в ході якого виявлені речі останніх з плямами речовини бурого кольору;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, згідно якого 30.06.2022 року о 13:30 годині, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затриманий громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, згідно якого 30.06.2022 року о 14:50 годині, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затриманий громадянин України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа
Надаючи оцінку щодо доведеності стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України слід зазначити про наступне.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).
Крім цього, у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).
При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».
В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Таким чином, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.
Наразі причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Так, запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язане із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 названого кримінального злочину, та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, в тому числі наявність ризиків таких як:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, та усвідомлення підозрюваного в тому, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років або довічне позбавлення волі, само по собі може спонукати сховатись від слідства та суду та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином;
- значні ризики впливу на свідків по вказаному провадженню та сам факт можливого знаходження підозрюваного на волі, викличне підвищене усвідомлення тривоги у свідків стосовно себе, з урахуванням обставин скоєння інкримінованого діяння;
- відсутність міцних соціальних зв`язків, відсутність постійного місця роботи та постійного джерела доходів;
- введення військового стану на Україні, під час якого державні органи виконують свої обов`язки не необхідному рівні, що також може зашкодити процесуальній поведінці підозрюваного.
Усі ці ризики свідчать про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, які є досить очевидними.
Тим паче, що досудове розслідування на даний час триває лише декілька днів, усі необхідні і достатні докази не зібрані, експертизи не проведені, не всі свідки допитані, а тому є всі підстави вважати, що перебуваючи під дією більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно для забезпечення проведення з останнім слідчих дій та позбавлення його можливості вчинення різного роду дій, спрямованих на уникнення покарання за вчинення умисного особливо тяжкого злочину.
Крім цього, суд також звертає увагу, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року №64/2022, що затверджений Законом України від 24.02.2022 року №2102-ІХ на всій території України введено воєнний стан з 24.02.2022 року строком на 30 діб.
Крім того, оскільки вказана агресія та військові дії продовжуються, то 14 березня 2022 року Президентом України підписано Указ № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком до 25 квітня 2022 року.
Законом України від 15 березня 202 року №7168 затверджено Указ Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні».
Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 години 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, до 25 травня 2022 року.
Указом Президента України №341/2022 від 17.05.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.
Згідно ст.1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Положеннями ч. 1, ч. 2 ст. 20 названого Закону - правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах воєнного стану визначаються відповідно до Конституції України та цього Закону.
В умовах воєнного стану не можуть бути обмежені права і свободи людини і громадянина, передбачені частиною другою статті 64 Конституції України.
Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Щодо визначення застави:
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;
4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;
5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
З огляду на обставини викладені вище, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального злочину, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, що має наслідком вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, за попередньою змовою групою осіб, з урахуванням положень ч.4 ст. 183 КК України слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави при застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 184, 193, 395 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Відділення № 2 Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000311 від 29.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів з утриманням його в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».
Строк дії ухвали до 13:30 години 28 серпня 2022 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст судового рішення видано сторонам відразу ж після проголошення його вступної і резолютивної частини.

Слідчий суддя: ОСОБА_1