ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2915/22
провадження № 1-кс/753/475/22
У Х В А Л А
про обрання міри запобіжного заходу

"14" лютого 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 12.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000627, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Велика Олександрівка Бориспільського району Київської області, громадянки України, з середньою спеціальною освітою, не заміжньої, офіційно не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

14.02.2022 слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження № 0000627 від 12.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання вмотивоване тим, що 12.02.2022приблизно о 03 год. 00 хв. ОСОБА_4 знаходилась на кухні за адресою місця проживання: АДРЕСА_2 , де в той час також були її донька ОСОБА_7 та співмешканець ОСОБА_8 , які разом розпивали алкогольні напої.

В подальшому, між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 розпочався словесний конфлікт, до якого долучилася ОСОБА_4 . Під час конфлікту ОСОБА_4 взяла стілець та вдарила ним потерпілого ОСОБА_8 .

Після чого ОСОБА_4 , керуючись раптово виниклим умислом, направленим на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, з використанням ножа господарсько-побутового призначення, що має колюче-ріжучі властивості, який взяла з столу на кухні та тримаючи у руці, цілеспрямовано нанесла один удар в область живота ОСОБА_8 , тим самим спричинивши йому тяжке тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення живота з пошкодженням тонкої кишки.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тяжкого тілесного ушкодження, що небезпечне для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
12.02.2022 ОСОБА_4 на підставі ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

12.02.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Дана підозра у відношенні ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваної та її соціального статусу застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на 60 днів.

Захисник та підозрювана підтримали позицію прокурора, просили застосувати до ОСОБА_4 домашній арешт у нічний час доби, обгрунтовуючи це тим, щоб підозрювана вдень могла працювати та забезпечувати себе грошовими коштами для проживання.

Cлідчий суддя, заслухавши думку сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали та проаналізувавши у системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин в їх сукупності, приходить до наступного.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалах зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

В судовому засіданні встановлено, що подане клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Відповідно до приписів ч.ч. 1 та 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення підтверджується наступними доказами, а саме: рапортом про вчинене кримінальне правопорушення від 12.02.2022; довідкою КМКЛШМД від 12.02.2022; протоколом огляду місця події від 12.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 12.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 12.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 12.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 12.02.2022; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 12.02.2022; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 12.02.2022.
Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого їй органом досудового розслідування злочину та існування фактів, які в контексті практики Європейського суду з прав людини можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити даний злочин.

Таким чином слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні стороною обвинувачення надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Крім того, стороною обвинувачення доведено існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливості переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, відповідно до п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 , обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, у зв`язку з чим існує ризик того, що підозрювана на час розслідування та судового розгляду вчинить спроби переховуватися від слідства та суду.

Наявність ризику щодо можливості вчинення ОСОБА_4 іншого злочину слідчому судді не доведено, оскільки, хоча у клопотанні він зазначений, проте конкретизації в чому саме він полягає, ні слідчим у клопотанні, ні прокурором у судовому засіданні не вказано. Посилання слідчого на те, що підозрювана ОСОБА_4 не працює, суспільно корисною працею не займається, не має постійного джерела доходу, на думку слідчого судді, носять абстрактний характер, оскільки ОСОБА_4 раніше не судима, підозрюється у скоєнні некорисливого злочину, докази здійснення нею злочинної діяльності в матеріалах клопотання відсутні.

Наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню, а саме незаконно впливати на свідків та потерпілого, слідчому судді не доведено, оскільки, хоча у клопотанні він зазначений, проте конкретизації в чому саме він полягає, ні слідчим у клопотанні, ні прокурором у судовому засіданні не вказано.

Крім того, слідчий суддя критично ставиться до обгрунтування заявленого ризику щодо можливості підозрюваного незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні, оскільки потерпілий, усі свідки обставин злочину вже допитані, підозрюваний повністю визнає свою вину та щиро кається у скоєному злочині. Таким чином, на думку слідчого судді, у підозрюваного відсутні об`єктивні мотиви для незаконного впливу на потерпілого.

Поряд з цим, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені п.п.1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, уважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків у місці її постійного проживання; репутацію; майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, не сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення у частині аргументації неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Так на доведення неможливості застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання клопотання містить лише єдиний аргумент про те, що підозрювана вчинила умисний злочин, який відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що, на думку суду, жодним чином не може свідчити про належну обгрунтованість незастосування цього запобіжного заходу.

За таких умов, слідчий суддя приходить до переконливого висновку, що клопотання не містить чіткого обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку із чим вважає, що на даному етапі потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи (арешт), про який ідеться у клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи, той факт, що стороною обвинувачення було доведено наявність ризиків, визначеного ст. 177 КПК України, та безумовної недоведеності факту того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеному під час розгляду клопотання ризикам, вважає за необхідне відмовити у застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з 22.00 год. до 06.00 год. строком на два місяці. Однак застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, із покладенням на неї обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними, та таким, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваної, тобто не суперечитимуть п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 09.06.2005), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24.03.2005) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16.10.2008), оскільки саме даний запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 12.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000627, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суд у даному кримінальному провадженні за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд у даному кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання, роботи.

Ухвала в частині покладених обов`язків діє 58 днів, тобто до 12.04.2022 та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Звільнити ОСОБА_4 негайно з-під варти в залі суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 18.02.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1