КРОПИВНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ провадження 11-сс/4809/406/22 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.10.2022 року м. Кропивницький
Колегія суддів Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретар ОСОБА_5 ,
при участі:
прокурора ОСОБА_6 ,
підозрюваної ОСОБА_7 ,
адвоката ОСОБА_8 ,
переглянула у відкритому судовому засіданні, у апеляційному порядку, за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01 вересня 2022 року /у межах кримінального провадження № 0000030 від 01.02.2022/, якою стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Пантаївки м. Олександрії Кіровоградської області, громадянки України, заміжньої, із неповнолітньою дитиною на утриманні, зареєстрованої та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимої,

обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період доби з 20 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин, строком дії до 23 жовтня 2022 року включно, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

ВСТАНОВИЛА:

Органом досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 368, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України пособництво в одержанні службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого службового становища, та ті ж дії, вчинені повторно.
Стисло фабула підозри полягає у наступному.

ОСОБА_10 призначено на посаду завідувача лікаря-патологоанатома патологоанатомічного відділення. Відповідно до наказу міського комунального лікувально-профілактичного закладу міська лікарня №1 м. Олександрії № 26-к від 01.06.2010, ОСОБА_7 прийнято на роботу, на посаду молодшої медичної сестри патологоанатома патологоанатомічного відділення.

ОСОБА_10 перебував у статусі службової особи, статус, права, обов`язки та повноваження якої регулюються відповідними посадовими інструкціями, Наказом МОЗ, іншими нормативно-правовими актами.

Одночасно, правова та медична процедура поводження із тілами померлих у ПВКП закріплена, у т.ч. Порядку проведення патологоанатомічного розтину, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 06.09.2021 № 1877.

Згідно із даним Порядком: по закінченні розтину тіла померлого проведення укладання внутрішніх органів і головного мозку у порожнини тіла, ушивання розрізів після розтину, туалет тіла покійного, підготовка тіла для поховання або кремації є обов`язком молодшої медичної сестри патологоанатомічного відділення ЗОЗ (бюро, центру).

Відповідно, означені процедури є безоплатними.

Перелік платних послуг, які надаються в державних і комунальних закладах охорони здоров`я та вищих медичних навчальних закладах визначений Постановою КМУ від 17.09.1996 № 1138 «Про затвердження переліку платних послуг, які надаються в державних і комунальних закладах охорони здоров`я та вищих медичних навчальних закладах». Також, виконавчим комітетом 14.05.2020 прийнято рішення № 258 «Про затвердження Положення про платні медичні послуги, які можуть надаватися в комунальних підприємствах, підпорядкованих управлінню охорони здоров`я Олександрійської міської ради».

ОСОБА_10 , у січні 2022 року, точної дати слідством не встановлено, вирішив використати надану йому владу та службові повноваження для протиправного одержання неправомірної вигоди від родичів померлих.

ОСОБА_10 достовірно знав, що послуги із укладання внутрішніх органів і головного мозку у порожнини тіла, ушивання розрізів після розтину та туалет тіл покійних; виконання підготовки тіла для поховання або кремації, видача лікарського свідоцтва про смерть в КП та ПВКП є безкоштовними, а послуги перукаря, косметолога та (або) бальзамування у КП та ПВКП офіційно не надаються.

Для досягнення своїх цілей ОСОБА_10 залучив до протиправної діяльності у якості пособника молодшу медичну сестру ПВКП ОСОБА_7 , яка була обізнана із планами ОСОБА_10 та за її повною згодою участі у таких планах.

Відповідно до злочинної змови молодша медична сестра ОСОБА_7 мала: постійно контролювати список померлих, тіла яких надходили до ПВКП; особисто спілкуватися із родичами та представниками родичів померлих на предмет поводження та вчинення маніпуляцій із тілами померлих; доводити родичам і представникам родичів померлих вимогу надання неправомірної вигоди в сумі, як правило, 2 000 гривень за вирішення питання про укладання внутрішніх органів і головного мозку у порожнини тіла, ушивання розрізів після розтину та туалет тіла покійного та після видачі форми № 106/о виконувати підготовку тіла для поховання або кремації (всупереч того, що дані послуги в ПВКП є безкоштовними); одержувати від родичів померлих чи їх представників грошові кошти, в якості неправомірної вигоди, передавати їх ОСОБА_10 ; повідомляти ОСОБА_10 про відмову родичів чи їх представників від надання неправомірної вигоди та у подальшому, діючи за його вказівкою та спільно з ним, умисно затягувати процес складання і видачі лікарського свідоцтва про смерть, неналежним чином проводити дії із укладання внутрішніх органів і головного мозку у порожнини тіла, ушивання розрізів після розтину та туалет тіла покійного та підготовку тіла для поховання або кремації.

До ОСОБА_7 , 19 травня 2022 року, звернулась ОСОБА_11 з приводу організації та проведення необхідних заходів, пов`язаних з отриманням свідоцтва про смерть батька померлого ОСОБА_12 та подальшого його поховання.

ОСОБА_7 , використовуючи особливий психологічний стан ОСОБА_11 , зауважила, що зовнішній вигляд померлого може бути незадовільний, та що дане питання з належного вигляду померлого вона та інші службові особи відділення можуть вирішити, але дана послуга є платною, і це коштуватиме для ОСОБА_11 2 000 (дві тисячі) гривень.

Цього ж дня, ОСОБА_11 , перебуваючи у особливому психологічному стані, діючи не рішуче та не бажаючи вступати у конфлікти із ОСОБА_7 , у службовому кабінеті останньої, передала, а ОСОБА_7 отримала, грошові кошти у сумі 2000 (дві тисячі) гривень за підготовку та видачу тіла померлого батька ОСОБА_12 .

Після отримання неправомірної вигоди у сумі 2000 (дві тисячі) гривень, ОСОБА_7 , дотримуючись злочинного плану ОСОБА_10 , передала їх останньому, які в подальшому були розподілені між учасниками групи.

У подальшому, 08 липня 2022 року, до СУ ГУНП в області надійшли матеріали правоохоронних органів із письмовою заявою ОСОБА_13 , яка вказувала про вимагання ОСОБА_7 , спільно із ОСОБА_10 , неправомірної вигоди за вирішення питання з підготовки тіла померлого та безперешкодну його видачу для поховання.

ОСОБА_13 , 08 липня 2022 року, звернулась до ОСОБА_7 з приводу отримання інформації про можливість проведення розтину та отримання лікарського свідоцтва про смерть для подальшого поховання померлої ОСОБА_14 .

ОСОБА_7 повідомила ОСОБА_13 , що зовнішній вигляд померлої може бути незадовільний, та що дане питання з належного вигляду померлого вона та інші службові особи відділення можуть вирішити, але дана послуга є платною та коштуватиме 2 300 (дві тисяч триста) гривень, з урахування доставки тіла до ПВ КП, що склала 300 гривень.

Після чого ОСОБА_13 про такі обставини повідомила у поліцію.

Надалі, ОСОБА_13 , діючи під контролем правоохоронних органів, цього ж дня, передала у службовому кабінеті ОСОБА_7 заздалегідь ідентифіковані грошові кошти у сумі 2 300 (дві тисячі триста) гривень за підготовку та видачу тіла померлої ОСОБА_14 .

ОСОБА_7 розподілила грошові кошти у сумі 2300 гривень, отримані у якості неправомірної вигоди для себе та ОСОБА_10 (по 1000 гривень кожному), з яких 300 гривень передала працівнику комунального підприємства «Ритуал» за доставлення тіла померлої ОСОБА_14 до ПВКП.

У ході проведеного 08.07.2022 року обшуку приміщення патологоанатомічного відділення КП «Центральна міська лікарня м. Олександрії» Олександрійської міської ради, виявлено та вилучено грошові кошти, серед яких виявлено ідентифіковані грошові кошти у сумі 400 гривень.

Під час проведення 08.07.2022 року обшуку домоволодіння, у якому мешкає ОСОБА_10 та ОСОБА_15 , серед інших речей та грошових коштів виявлено та вилучено ідентифіковані грошові кошти в сумі 1 000 гривень.

Старший слідчий в ОВС ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_16 звернулась до місцевого суду із клопотанням про обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя постановив задовольнити частково означене клопотання та обрати стосовно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у визначений період доби, поклавши обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.
Своє рішення суд мотивував наступним.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення цілком доведена наданими матеріалами; враховано тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, міру покарання, що може загрожувати підозрюваній у разі визнання винуватою у вчиненні інкримінованого наразі кримінального правопорушення.
Враховано обставини, передбачені ст. 178 КПК України.
Встановлено наявність ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Інших ризиків не встановлено.
За вказаних обставин слідчий суддя визнав достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належну поведінку підозрюваної ОСОБА_7 та зможе запобігти наявним ризикам, - домашній арешт у визначений судом час доби.
В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого про обрання стосовно підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів із визначенням застави.
Свої вимоги мотивує наступними доводами.
Не достатньо враховано наявності всіх ризиків, передбачених ст. 177 КПК України,
вагомості наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 368, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, обґрунтованості підозри, тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, а враховано лише характеризуючі дані підозрюваного.
Прокурор переконаний, що ОСОБА_7 може переховуватись від досудового розслідування та/або суду, в тому числі виїхати за межі України, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Вислухавши доповідь судді-доповідача, думку прокурора, який підтримав подану прокурором апеляційну скаргу, просив скасувати ухвалу слідчого судді, обрати стосовно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, думку адвоката ОСОБА_8 , який діє в інтересах підозрюваної, підозрювану ОСОБА_7 , які заперечили апеляційну скаргу обвинувачення, дослідивши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України: Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України: Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, колегія суддів зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 368, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.
У представлених матеріалах існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про можливу причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення (обґрунтованість підозри): протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 08.07.2022, протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_13 від 08.07.2022, заява ОСОБА_11 про вчинення кримінального правопорушення, протокол допиту потерпілої ОСОБА_11 від 22.08.2022, протокол огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів, речей та предметів від 08.07.2022, протоколи обшуку від 08.07.2022, протокол НСРД від 26.07.2022, тощо.
Кримінальне правопорушення, інкриміноване ОСОБА_7 (тяжче із сукупності інкримінованих), є тяжким умисним корисливим.
Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання її винуватою, - позбавлення волі на строк до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.
При цьому, однак, оцінено й наявні у даному кримінальному провадженні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Наявність всіх ризиків, регламентованих ст. 177 КПК України, органом досудового розслідування не доведена, як і не доведено, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної можливе лише за умови застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Наразі не є доведеними належними доказами ризики того, що підозрювана ОСОБА_7 намагалась, намагається або має намір незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні. Відсутні відповідні заяви чи скарги від учасників кримінального провадження.
Не доведений ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Слід зауважити, протягом досудового розслідування проведено ряд слідчих дій (в тому числі фіксовано обставини НСРД), обшуки, виявлено та вилучено документи, виявлено та долучено до матеріалів кримінального провадження речові докази.
Відсутні об`єктивні дані про те, що підозрювана ОСОБА_7 має намір вчинити інше кримінальне правопорушення. Протягом строку досудового розслідування вчинення нового кримінального правопорушення підозрюваній не інкриміноване. Підозрювана до кримінальної відповідальності не притягалась, не судима, тобто, не має кримінальної історії у минулому. Відтак, схильність до протиправної поведінки не зафіксована.
Однак, колегія суддів погоджується із висновками слідчого судді про те, що з наведеного прокурором переліку ризиків, передбачених п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, має під собою підґрунтя тільки заявлений ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Допускається існування такого ризику як можливість підозрюваної ухилитись від кримінальної відповідальності шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду шляхом залишення місця проживання з огляду на тяжкість покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.
Разом із тим, слід враховувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України.
Підозрювана ОСОБА_7 , в цілому, позитивно характеризована, має постійне місце реєстрації та проживання, працевлаштована, має джерело доходу, не судима і не притягалась до кримінальної відповідальності, заміжня і має на утриманні неповнолітню доньку. Можливо стверджувати про наявність міцних соціальних зв`язків підозрюваної.
Зазначене вище свідчить, що належна процесуальна поведінка підозрюваної ОСОБА_7 може бути забезпечена за умови застосування стосовно неї більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення уособлено не може стати підставою для застосування найтяжчого запобіжного заходу як тримання під вартою.
За таких обставин колегія суддів вважає обґрунтованими висновки слідчого судді про те, що достатнім запобіжним заходом, таким, що забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної, зважаючи на встановлені ризики, є домашній арешт у визначений період доби.
Покладення ж на підозрювану ОСОБА_7 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, сприятиме зменшенню та стримуванню наявних ризиків.
Відтак, колегія суддів не убачає підстав для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, залишаючи її без змін як законну.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 376, 405, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01 вересня 2022 року /у межах кримінального провадження № 0000030 від 01.02.2022/ про обрання стосовно підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у період доби з 20 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин, строком дії до 23 жовтня 2022 року включно, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України залишити без змін.
Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4