Справа № 286/2297/22
У Х В А Л А

20.09.2022 м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене заступником керівника Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лутівка Радомишльського району Житомирської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , фактично проживаючого по АДРЕСА_2 , громадянина України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

20 вересня 2022 року ст. слідчий СВ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово судимим, зокрема 6 березня 2009 року Радомишльським районним судом Житомирської області за ч. 1 ст. 121 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі; 21 серпня 2013 року Радомишльським районним судом Житомирської області за ч. 1 ст. 187 КК України до покарання у виді 5 років 6 місяців позбавлення волі; 26 листопада 2014 року Радомишльським районним судом Житомирської області за ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді 7 років 6 місяців позбавлення волі та 4 червня 2015 року Малинським районним судом Житомирської області за ч. 2 ст. 186 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі, маючи не зняту і не погашену в законному порядку судимість, на шлях виправлення не став, а вчинив нове особливо тяжке кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, в ніч з 18 на 19 вересня 2022 року в невстановлений досудовим слідством час в будинку АДРЕСА_3 між ОСОБА_4 з однієї сторони та ОСОБА_8 й ОСОБА_9 з іншої сторони, під час спільного розпивання алкогольних напоїв, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків виникла сварка, в ході якої у ОСОБА_4 виник умисел на вчинення умисного вбивства ОСОБА_9 та ОСОБА_8 ..

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх подальших дій та передбачаючи їх можливі наслідки, в кімнаті будинку з поверхні столу схопив кухонний ніж, з яким наблизився до ОСОБА_9 , котрий на той час сидів на ліжку за столом, та клинком ножа умисно із значною силою прикладання наніс останньому біля п`яти ударів в область розташування життєво-важливих органів, а саме в ділянку грудної клітки та шиї, і таким чином умисно вбив потерпілого ОСОБА_9 . Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 , в веранді зазначеного домогосподарства підійшов до ОСОБА_8 , де тим же ножем наніс біля десяти ударів в область розташування життєво-важливих органів, а саме в ділянку грудної клітки та живота, і таким чином умисно вбив потерпілу ОСОБА_8 .

Смерть ОСОБА_9 настала внаслідок масивної внутрішньої крововтрати, множинних колото-різаних ран лівої легені та грудної клітини.

Смерть ОСОБА_8 настала внаслідок масивної внутрішньої крововтрати, множинних колото-різаних ран обох легень, серця та грудної клітини.

Своїми умисними діями, які виразилися в умисному протиправному заподіянні смерті ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене п.1 ч. 2 ст. 115 КК України.

З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити нові кримінальні правопорушення, незаконного впливу на свідків в цьому кримінальному проваджені, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що підтверджується тим, що він може вчинити нові кримінальні правопорушення, залишити місце проживання, тобто про можливість ухилитись від досудового слідства, правосуддя та уникнути відповідальності, місце та спосіб скоєного кримінального правопорушення свідчить про зухвалість та те, що він може сприяти неможливості збиранню доказів кримінального правопорушення та ухилитись від слідства та суду, вплинути на інших учасників кримінального провадження та про неможливість запобігання цим ризикам іншим шляхом, ніж застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, а також враховуючи те, що він скоїв кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, що свідчить про обґрунтованість вищезазначених аргументів, у зв`язку з чим слідчий просить клопотання задовольнити.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав.

Підозрюваний свою вину у вчиненому визнав, просив застосувати до нього підписку про невиїзд, оскільки він одружений та має дитину, яку давно не бачив.

Захисник позицію підозрюваного підтримав.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

19.09.2022 року відомості про кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000230 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України. Вказані відомості були внесені у зв`язку з тим, що 19.09.2022 року близько 12 години в АДРЕСА_3 виявлено тіла трупів ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з ознаками насильницької смерті.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином.

20.09.2022 року о 11 год. 10 хв. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Як видно з копії протоколу допиту підозрюваного від 20.09.2022 року, ОСОБА_4 свою вину у вбивстві визнає повністю та в скоєному щиро кається.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що підозрюваний неодноразово судимий, маючи не зняту та непогашену судимість, на шлях виправлення не став та скоїв кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких, що фактично унеможливлює здійснення контролю за ним з боку слідчого та прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу, особистої поруки чи домашнього арешту.

До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, його поведінку після вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задовольнити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.209 КПК України, особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

ОСОБА_4 затримано 19.09.2022 року, про що свідчить протокол затриманої особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення.

У зв`язку з чим, строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислювати з моменту затримання підозрюваного, визначеного відповідно до ст.209 КПК України, тобто з 19.09.2022 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З огляду на наведені норми, слідчий суддя не визначає розміру застави.

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 17 листопада 2022 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1