Справа № 204/7839/22
Провадження № 1-кс/204/1787/22
У Х В А Л А
29 вересня 2022 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
- НОМЕР_1 , відкритий 18.08.2021 в АТ «Банк Альянс», валюта євро, код валюти 978;
- НОМЕР_1 , відкритий 18.08.2021 в АТ «Банк Альянс», валюта долар США, код валюти 840;
- НОМЕР_1 , відкритий 18.08.2021 в АТ «Банк Альянс», валюта російський рубль, код валюти 643;
- НОМЕР_1 , відкритий 18.08.2021 в АТ «Банк Альянс», валюта українська гривня, код валюти 980.
В порядку, встановленому статтею 170 Кримінального процесуального кодексу України, ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 06.05.2022 накладено арешт на вказані вище банківські рахунки. Відповідно до листа АТ «Банк Альянс» на момент накладення арешту кошти на арештованих рахунках складають, зокрема: на рахунку НОМЕР_1 10 118 881,87 гривень (десять мільйонів сто вісімнадцять тисяч вісімсот вісімдесят одна гривня вісімдесят сім копійок). 06.09.2022 кошти на вказаних рахунках визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, у зв`язку з тим, що арештоване майно відповідає критеріям встановлених ст.100 КПК України, ст.ст. 19, 21 Закону, з метою забезпечення досягнення мети накладення арешту на майно, реалізації завдань кримінального провадження, слідчий звертається до суду з даним клопотанням про передачу в управління майна та просить з метою недопущення перешкод для передачі в управління зазначеного вище майна Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, розглянути клопотання без повідомлення власників та інших заінтересованих осіб.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.
Вислухавши думку прокурора, вивчивши клопотання та додані матеріали, якими обґрунтовується необхідність передачі майна в управління, вважаю за необхідне задовольнити клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до абз. 7 ч. 6 ст. 170 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.
Згідно з ч. 7 ст. 170 КПК України, у випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до слідчого судді Вищого антикорупційного суду, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу. Прокурор у випадку, передбаченому абзацом сьомим частини шостої цієї статті, не пізніше наступного робочого дня з моменту постановлення ухвали слідчого судді, суду надсилає копію цієї ухвали Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, із зверненням щодо прийняття активів, а також вживає невідкладних заходів щодо передачі цих активів Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.
Створення і забезпечення належного функціонування Національного агентства є заходом з виконання положень Закону України «Про засади державної антикорупційної політики (Антикорупційна стратегія)» на 2014 - 2017 роки та Державної програми щодо реалізації засад державної антикорупційної політики в Україні (Антикорупційної стратегії) на 2015 - 2017 роки, імплементації в законодавство України Директиви ЄС від 03.04.2014 № 2014/42/EU про арешт та конфіскацію предметів злочинної діяльності та доходів від неї в ЄС, Рішення Ради ЄС №2007/845/ША від 06.12.2007 про співробітництво між агентствами держав-членів з повернення активів у сфері виявлення і розшуку доходів, отриманих злочинним шляхом, або іншого майна, пов`язаного зі злочинною діяльністю, а також одним із основних критеріїв виконання Україною Плану дій з лібералізації візового режиму з ЄС.
Частиною першою статті 2 ЗУ «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» передбачено, що Національне агентство є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, та/або з управління активами, на які накладено арешт або які конфісковано у кримінальному провадженні. У пункті 4 частини першої статті 9 Закону зазначається, що на Національне агентство покладено функцію з проведення оцінки, ведення обліку та управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні.
Згідно із абзацом 1 ч. 1 ст. 19 Закону встановлено, що Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у тому числі як захід забезпечення позову - лише щодо позову, пред`явленого в інтересах держави, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року. Такі активи приймаються в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду чи згоди власника активів (абз. 2 ч. 2 ст. 19 Закону).
З матеріалів клопотання вбачається, що посадові особи ТОВ «ВСМПО Титан Україна», всупереч інтересам держави, не зважаючи на повномасштабну агресивну війну, яку Російська Федерація розв`язала і веде проти України та Українського народу з порушенням норм міжнародного права, вчиняючи злочини проти людства, фактично діють в інтересах ПАТ «Корпорація ВСМПО-АВІСМА» та Державної корпорації «РОСТЕХ», організовуючи постачання та подальшу реалізацію товарів підприємством на території України, тим самим за попередньою змовою групою осіб фінансують дії, вчинені з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, та дії, вчинені з метою насильницької зміни та повалення конституційного ладу і захоплення державної влади.
Крім того, встановлено, що для здійснення фінансово-господарської діяльності ТОВ «ВСМПО Титан Україна» використовує наступні банківські рахунки:
- НОМЕР_1 , відкритий 18.08.2021 в АТ «Банк Альянс», валюта євро, код валюти 978;
- НОМЕР_1 , відкритий 18.08.2021 в АТ «Банк Альянс», валюта долар США, код валюти 840;
- НОМЕР_1 , відкритий 18.08.2021 в АТ «Банк Альянс», валюта російський рубль, код валюти 643;
- НОМЕР_1 , відкритий 18.08.2021 в АТ «Банк Альянс», валюта українська гривня, код валюти 980.
Ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 06.05.2022 накладено арешт на вказані вище банківські рахунки.
Відповідно до листа АТ «Банк Альянс» на момент накладення арешту кошти на арештованих рахунках складають, зокрема: на рахунку НОМЕР_1 10 118 881,87 гривень (десять мільйонів сто вісімнадцять тисяч вісімсот вісімдесят одна гривня вісімдесят сім копійок).
06.09.2022 кошти на вказаних рахунках визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Вирішуючи питання щодо передачі майна в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, слідчий суддя звертає увагу на те, що обов`язковою умовою передачі майна в управління останнього є наявність мети забезпечення збереження таких речових доказів або збереження їхньої економічної вартості, звідси має наслідком покладення обов`язку на слідчого, прокурора щодо доведення обставин, які підтверджують, що у разі нездійснення таких дій, майно може бути перетворене, знищене, зіпсоване або його економічна вартість істотно зменшиться в ціні.
Водночас, питання щодо наявності правових підстав для накладення арешту на вказане майно вже було предметом вивчення слідчого судді під час розгляду клопотання слідчого про накладення арешту, та як результат розгляду його задоволення.
Відповідно до абз. 7, ч. 6 ст. 100 КПК України, вартісний поріг для передачі речових доказів в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, становить понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто від 496 200 грн. (прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2022 року становить 2481,00 грн.).
У судовому засіданні встановлено, що розмір грошових коштів дійсно перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 01 січня 2022 року.
Вирішуючи питання про доцільність передачі арештованого майна в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, слідчий суддя оцінює індивідуальні ознаки та властивості арештованого у даному кримінальному провадженні майна, а також те, що таке майно могло бути об`єктом протиправних дій, набуто кримінально протиправним шляхом або отримане юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Одночасно із цим слідчий суддя зазначає, що на даному етапі провадження не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення складу кримінального правопорушення, визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей визначає по суті спосіб збереження майна, що має відповідний статус у кримінальному провадженні, шляхом його передачі в управління уповноваженому органу.
Зважаючи на викладене, враховуючи об`єктивну необхідність забезпечити збереження цього майна і виключити прямий або опосередкований вплив та посягання на нього, запобігти можливості знищення, відчуження майна, слідчий суддя доходить переконання про необхідність задоволення клопотання.
На підставі викладеного та керуючись ЗУ «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», ст. ст. 100, 170-175, 372, КПК України,-
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1