Справа № 761/7650/22
Провадження № 1-кп/761/2351/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2022 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі - головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , участь якого забезпечена шляхом відеоконференцзв`язку з ДУ «Київський слідчий ізолятор», потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 120 211 001 000 045 43 від 22.11.2021, у якому
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Шахтарськ Донецької обл., громадянин України, українець, з середньою спеціальною освітою, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , судимий,
обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 353 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 353 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 315 КПК України у разі, якщо відсутні підстави для прийняття інших рішень, суд у підготовчому судовому засіданні призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Прокурор вважав за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, вважаючи вказаний процесуальний документ таким, що відповідає вимогам ст. 291 КПК. Крім того, державний обвинувач просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК, оскільки, з огляду на покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих правопорушень, обвинувачений може вчинити дії, спрямовані на переховування від суду, незаконно впливати на потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати судовому розгляду іншим чином.

Також, прокурор просив суд передати це кримінальне провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8 для об`єднання з кримінальним провадженням 1-кп/761/1957/2022 (справа № 761/35423/21) за ч.2 ст. 185 КК України, яке перебуває у неї на розгляді.
Потерпілі також просили призначити обвинувальний акт до судового розгляду, застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та передати це кримінальне провадження для об`єднання судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8 .
Обвинувачений не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду та передання цього провадження судді ОСОБА_8 для вирішення питання про об`єднання з кримінальним провадженням 1-кп/761/1957/2022 (справа № 761/40439/21).
Також, обвинувачений ОСОБА_4 зазначив, що заперечень щодо застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не має.
Суд, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, дійшов висновку про таке.

Інкриміновані обвинуваченому кримінальні правопорушення мали місце на території Шевченківського району м. Києва, тобто кримінальне провадження підсудне суду, на розгляд якого надійшло.

Статтею 314 КПК визначено, що обвинувальний акт повертається прокурору у разі невідповідності цього документу вимогам КПК.

Відповідно до ст. 291 КПК обвинувальний акт має містити, серед іншого, викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

З огляду на зазначене суд вважає, що прокурором дотримані вимоги ст. 291 КПК, обвинувальний акт містить дані, обов`язкова наявність яких визначена законом.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, у силу ч.6 цієї статті суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

На підставі вказаних засад кримінального провадження, а також згідно з ч.2 ст.318 КПК, суд, з`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вважає, що такими особами мають бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, обвинувачений, його захисник, перекладач, потерпілі та їх представники.

Вирішуючи питання щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, суддя бере до уваги, що частиною 1 статті 194 КПК на суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування таких складових:
- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК;
- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Водночас, на цій стадії суд не має права надавати оцінку обґрунтованості підозри, оскільки ОСОБА_4 вже висунуте обвинувачення.
Вирішуючи питання про доцільність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд дійшов висновку, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК.
Зокрема, обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, за які передбачене покарання у виді позбавлення волі до 6 років, що свідчить про наявність обґрунтованого ризику вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від суду.
Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Характер інкримінованих обвинуваченому злочинів, що пов`язані з викраденням чужого майна, вчинені шляхом проникнення у житло чи інше володіння особи, свідчить про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_4 та підтверджує високу ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останнього.

Крім того, суд бере до уваги, що обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків, офіційного місця роботи, сім`ї, утриманців, тому суд вважає, що наведений вище ризик є обґрунтованим.

Також враховуючи корисливу спрямованість інкримінованих дій, відсутність у обвинуваченого офіційного та стабільного джерела доходу, суд вважає ризик вчинення останнім іншого кримінального правопорушення або продовження злочинної діяльності достатньо високим.

Не виключено, що обвинувачений з метою уникнення відповідальності за інкриміновані йому злочинні дії може здійснити незаконний вплив на потерпілих та свідків з метою зміни останніми показань.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК.
В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 КПК будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК суд має право визначити розмір застави до особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.
З огляду на викладене, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігти ризикам, суд вважає необхідним застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави у сумі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Також встановлено, що Шевченківським районним судом м. Києва під головуванням судді ОСОБА_8 здійснюється судовий розгляд провадження 1-кп/761/1957/2022 (справа № 761/35423/21) за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.2 ст. 185 КК України.
У силу ч.2 ст.334 КПК у разі, якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.
Зазначене вимагає від суду ініціювання об`єднання вказаних кримінальних проваджень.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 9, 22, 177, 182, 183, 194, 291, 309, 314, 315, 334 КПК України, суд
у х в а л и в :
Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. . 2, 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 353 КК України.
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 16 липня 2022 включно.
Визначити ОСОБА_4 заставу у сумі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 74 430 (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять) грн.
Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.
У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- повідомляти суд про зміну свого місця перебування.
У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Направити кримінальне провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8 для вирішення питання про його об`єднання з провадженням 1-кп/761/1957/2022 (справа № 761/35423/21) за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.2 ст. 185 КК України.

Ухвала у частині рішення щодо застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її оголошення

Головуючий суддя ОСОБА_1