Центральний районний суд м. Миколаєва
_____________________________________________________________________________________
Справа № 490/3391/16-к
Провадження № 1-кп/490/426/2016
У Х В А Л А

08 серпня 2022 року

Центральний районний суд міста Миколаєва

У складі : головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4 /в режимі відеоконференції/

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миколаєві кримінальне провадження № 0000635 про обвинувачення

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Ташкенті Республіки Узбекистан, є узбеком, громадянином Республіки Узбекистан, освіти не здобув, є розлученим, неповнолітніх дітей не має, не працює, постійного місця проживання не має, раніше не вчиняв злочинів та не судився.

у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального Кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1. Під час судового розгляду кримінального провадження прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 .

2. Під час судового розгляду цього клопотання обвинувачений наполягав на участі у судовому засіданні перекладача. При цьому зазначив, що наразі перекладу з української мови на російську йому не достатньо, він потребує перекладача з узбекської мови на українську та навпаки.

Встановлені судом обставин із посиланням на докази

1. В провадженні Центрального районного суду міста Миколаєва перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального Кодексу України.

2. Під час розгляду цього кримінального провадження у суді участь у ньому бере перекладач з української мови на російську та навпаки.

3. Відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року з 05:30 24 лютого 2022 року на території України запроваджений військовий стан.

Наразі територія міста Миколаєва перебуває у зоні ведення активних бойових дій та на території, що є наближеною до тимчасово окупованої.

4. В межах цього провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк його тримання під вартою спливає 12 червня 2022 року.

5. Прокурором заявлене клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою.

Розгляд цього клопотання був призначений судом на 08 червня 2022 року на 11 годину 00 хвилин.

Проте в умовах, що склались на території міста Миколаєва забезпечити участь у цьому судовому засіданні перекладача, який бере участь у цьому кримінальному провадженні, не видається за можливе.

6. На теперішній час на території міста Миколаєва відсутні спеціалісти та навіть юридичні особи, що надають послуги перекладу, зокрема, з української мови на узбекську, та працюють в умовах, що склались на території міста Миколаєва.

7. Судом обвинуваченому роз`яснювалось, що його вимоги в умовах, що склались, не є цілком доречними, та пропонувалось взяти участь у судовому засіданні з використанням доступних на теперішній час засобів, а саме - шляхом надання пояснень на доступній обвинуваченому російській мові; судом обвинуваченому також роз`яснювалось, що у такий спосіб обвинувачений брав участь у судових засіданнях на протязі тривалого часу та, взявши участь у судовому засіданні у такий спосіб, він зможе бути вислуханим із приводу як наявності підстав для його подальшого тримання під вартою, так й - із приводу його думки щодо подальшого руху справи.

Проте обвинувачений він участі у суді у запропонований спосіб відмовився та наголосив на своєму бажанні виступати у суді виключно узбекською мовою.

Положення закону, якими керувався суд під час постановлення ухвали.

1. Відповідно до частини 1 статті 331 Кримінального Процесуального Кодексу України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

При цьому частина 2 цієї статті передбачає, що вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

2. Відповідно до статті 193 глави 18 Кримінального Процесуального Кодексу України:

Розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті /частина 1/.
…

Слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
/частина 6/

3. Відповідно до статті 29 Кримінального Процесуального Кодексу України

1.Кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.
2.Особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якою вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення.
3.Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.
4.Судові рішення, якими суд закінчує судовий розгляд по суті, надаються сторонам кримінального провадження або особі, стосовно якої вирішено питання щодо застосування примусових заходів виховного або медичного характеру, а також представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у перекладі на їхню рідну або іншу мову, якою вони володіють. Переклад інших процесуальних документів кримінального провадження, надання копій яких передбачено цим Кодексом, здійснюється лише за клопотанням зазначених осіб. Переклад судових рішень та інших процесуальних документів кримінального провадження засвідчується підписом перекладача.

4. Відповідно до пункту 18 частини 3 статті 42 Кримінального Процесуального Кодексу України обвинувачений має право, зокрема, користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та в разі необхідності користуватися послугами перекладача за рахунок держави.

5. Відповідно до статті 8 Кримінального Процесуального Кодексу України:

1.Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
2.Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 9 Кримінального Процесуального Кодексу України

Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства /частина 1/.

У разі якщо норми цього Кодексу суперечать міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, застосовуються положення відповідного міжнародного договору України /частина 4/.
Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини /частина 5/.

6. Відповідно до частини 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права:

-бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього /пункт "а"/;

-якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, - одержувати безоплатну допомогу перекладача /пункт "е"/.

7. У своєму рішенні від 24 вересня 2002 року у справі «Кускані проти Сполученого Королівства» (Cuscani v United Kingdom), 32771/96 Європейський Суд з Прав Людини, проаналізувавши ситуацію, що є аналогічною тій, яка склалась у цій справі, а саме - коли обвинувачений певний час мешкав на території Сполученого Королівства, але під час слухання справи заявив про те, що має "труднощі" із спілкуванням англійською мовою, про наявність яких заявив на пізніх стадіях кримінального провадження, зазначив, що за таких обставин розгляд справи за відсутності перекладача порушує права обвинуваченого на справедливий суд.

Зокрема, у пункті 38 рішення Європейський Суд з прав Людини зазначив, таке:

"Суд зауважує, що питання про нібито недостатнє знання заявником англійської мови та його нездатність розуміти перебіг процесу вперше стало актуальним 4 січня1996 року,коли його юристи повідомили суд першої інстанції про бажання заявника визнати себе винним у висунутих проти нього обвинуваченнях. На клопотання адвоката заявника суддя розпорядився забезпечити присутність перекладача на розгляді питання про покарання, що мало відбутися 26 січня 1996 року… Отже, судді дали чітко знати, що заявник мав певні труднощі з розумінням. Однак, як здається, суддя, попри свою ж власну турботу про забезпечення заявникові можливості стежити за подальшим перебігом процесу, піддався впливові адвоката заявника, котрий його переконав у тому, що й сам «дасть ради»… На загальне визнання, суддя залишив відкритим питання про можливість заявника, в разі потреби, попросити допомогти свого брата з перекладом. Суд, однак, думає, що перевірка потреби заявника в перекладі було тим питанням, розв`язувати яке суддя мав би за погодженням із заявником, особливо зважаючи на те, що його вже попередили про труднощі, які має сам адвокат при спілкуванні з заявником. Варто зазначити, що заявник визнав себе винним у серйозних обвинуваченнях і йому загрожувало суворе покарання позбавленням волі. Отож суддя був зобов`язаний пересвідчитися в тому, що відсутність перекладача на слуханні 26 січня 1996 року не зашкодить заявникові брати повну участь у розв`язанні питання, яке для нього мало вирішальне значення. Зважаючи на обставини цієї справи, не можна сказати, що цю вимогу задоволено застереженням за заявником можливості, без проведення суддею консультацій з останнім, покластися на неперевірені мовні навички його брата…»

8. Відповідно до правової позиції, що сформульована Верховним Судом, зокрема, в постанові від 11 червня 2019 року у справі № 219/5455/16, участь перекладача у кримінальному провадженні зумовлена конституційною засадою рівності перед законом і судом (частина 2 статті 24 Конституції України, ст. 10 Кримінального Процесуального Кодексу України), за якою, серед іншого, не допускається привілеїв чи обмежень (в т. ч. й у процесуальних правах, передбачених Кримінального Процесуального Кодексу України) за мовними ознаками. З огляду на таке питання про дотримання вимог статті 29 Кримінального Процесуального Кодексу України щодо залучення перекладача слід вирішувати з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції.

9. Відповідно до частини 6 статті 615 Кримінального Процесуального Кодексу України

У разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважаться продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

Відповідно до сталої практики Європейського Суду з прав людини, особа в будь-якому випадку повинна демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватись від використання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали.

1. Наведені обставини кримінального провадження поза розумним сумнівом доводять, що обвинувачений має "певні труднощі з розумінням". які вже взяти судом до уваги та з огляду на які суд розпорядився забезпечити присутність перекладача задля надання заявникові "можливості стежити за перебігом процесу". Та судом визнано, що відсутність перекладача у судових засіданнях позбавить обвинуваченого можливості на рівних умовах з обвинуваченням відстоювати свою позицію у суді.

З огляду на таке розгляд питання про доцільність подальшого перебування обвинуваченого під вартою, яке, з огляду на пояснення ОСОБА_4 в суді, визнається для того важливим, за відсутності перекладача попри позицію самого обвинуваченого наведеним приписам діючого законодавства суперечить.

2. В той же час, з огляду на оперативну обстановку у місті Миколаєві, забезпечити участь перекладача у судовому засіданні не видається за можливе.

3. Приймаючи рішення, суд враховує й те, що відповідно до сталої практики Європейського Суду з прав людини, особа в будь-якому випадку повинна демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватись від використання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

З урахуванням наведеного суд приходе до висновку про те, що наразі розгляд заявленого прокурором клопотання в порядку, передбаченому Кримінальним Процесуальним Кодексом України, не є можливим, з огляду на що його розгляд слід відкласти до моменту виникнення можливості забезпечення участі перекладача у судовому засіданні.

При цьому адміністрацію Державної Установи "Миколаївський Слідчий Ізолятор" слід повідомити про те, що відповідно до частини 6 статті 615 Кримінального Процесуального Кодексу України обраний відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці, тобто - не більше, ніж до 09 серпня 2022 року.

Керуючись ст.ст. 369-372; 376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Розгляд клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 - відкласти до моменту виникнення можливості забезпечення участі перекладача у судовому засіданні.

Повідомити адміністрацію Державної Установи "Миколаївський слідчий ізолятор" про те, що строк тримання під вартою ОСОБА_5 слід вважати продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж до 08 жовтня 2022 року включно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ = ОСОБА_6 =