Справа № 758/4064/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000151 від 02.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва. звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на 100% корпоративних прав ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» () в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000151 від 02.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 111-1 КК України, із позбавленням права відчуження або розпорядження майном.
Клопотання мотивоване тим, що Подільським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000151 від 02.05.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 111-1 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що кінцевими бенефіціаром ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» (, зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 15-В) є ТОВ «ГПН-Операційне управління», зареєстроване за адресою: російська федерація, м. Санкт-Петербург, вул. Набережна Митнинська, буд. 5, літера А, прим. 7Н, роб. місце 2, власником якого є ПАО «Газпром Нефть». Зазначена комерційна структура входить до холдингу «Газпром», яким на понад 50% володіє держава російська федерація.

У той же час, до 07.04.2021 кінцевими бенефіціарами ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» були ВАТ «Газпром нафта» та Федеральне агентство російської федерації з управління державним майном.

Разом з цим, згідно з відкритих джерел встановлено, що всі активи ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» в межах США заблоковані, а юридичним та фізичним особам з США заборонено будь-які операції з зазначеною комерційної структурою, оскільки бенефіціар організації входить до санаційного списку відділу контролю над зовнішніми активами міністерства фінансів США.

Крім того, у період 2021-2022 років ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» здійснювало імпортні операції виключно з резидентами російської федерації, серед яких АО «Газпромнефть МЗМС», ООО «Волга-Консалтинг», ООО «Новотранс-Порт», ООО «Полиэфир», сплачуючи при цьому кошти на рахунки підприємств країни-агресора. Частина з перерахованих за товар коштів сплачується в якості податкових платежів, за рахунок яких фінансується військова агресія рф проти України.

У той же час, у ході проведення досудового розслідування, у визначеному Законом порядку отримано інформацію, що посадовими особами ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна», а саме керівником ОСОБА_4 , у зв`язку з можливим накладенням арешту на корпоративні права підприємства правоохоронними органами, планується змінити кінцевого бенефіціара та передати правомочності ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» підприємствам-резидентам Європейського Союзу які підконтрольні підприємству РФ ПАО «Газпром Нефть».

Таким чином, посадовими особами ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна», вживаються заходи з метою уникнення дії Закону України «Про основні засади примусового вилучення в Україні об`єктів права власності російської федерації та її резидентів».

З урахуванням викладеного, зважаючи на можливу втрату активів зазначеного суб`єкта господарської діяльності, вчинення дій посадовими особами вищевказаного суб`єкта господарської діяльності на шкоду державній безпеці України на думку прокурора, необхідно накласти арешт на 100% (сто відсотків) корпоративних прав ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» ().
Також, постановою прокурора від 06.06.2022, 100% (сто відсотків) корпоративних прав ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» (ідентифікаційний код 36868073) визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Крім того, санкцією ч. 4 ст. 111-1 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна., таким чином, з метою забезпечення виконання вироку суду в частині можливої конфіскації майна, а також враховуючи, що незабезпечення схоронності вказаного майна може призвести до його зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, просить клопотання задовольнити та накласти арешт на майно.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, у ньому наведених.

Власник майна ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна», будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду, в судове засідання не з`явився, тому його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Заслухавши прокурора дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000151 від 02.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.
Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК).
Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК з метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є речовими доказами, зокрема: матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З матеріалів, долучених до клопотання вбачається, що постановою прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва від 06.06.2022 корпоративні права ТОВ "Газпромнефть Лубрікантс Україна" в розмірі 100% гривень визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000151 від 02.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.
Згідно положень ч. 1 ст. 116 Цивільного кодексу України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом: 1) брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом; 2) брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди); 3) вийти у встановленому порядку з товариства; 4) здійснити відчуження частки (її частини) у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь утоваристві, у порядку, встановленому законом.
Оскільки корпоративні права ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» дають право на управління вказаним товариством, яке може використовуватись в злочинних цілях, враховуючи відповідно до вимог ст. 173 КПК України наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбачених ч. 4 ст. 111-1 КК, наявність даних про належність майна, на яке прокурор просить накласти арешт, з метою забезпечення збереження речових доказів, на вказане майно слід накласти арешт із забороною розпоряджатися ним будь-яким чином, у тому числі здійснювати їх відчуження у будь-який спосіб та вчиняти дії щодо внесення змін до установчих документів.
З урахуванням цих обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, та не матиме надмірних наслідків для нього.
На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000151 від 02.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, задовольнити частково.
Накласти арешт на 100% (сто відсотків) корпоративних прав ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» () шляхом заборони відчуження, розпорядження, а також перереєстрації та внесення змін до установчих документів.
Заборонити державним реєстраторам, нотаріусам, акредитованим суб`єктам здійснення реєстраційних дій щодо ТОВ «Газпромнефть Лубрікантс Україна» (), які стосуються зміни складу учасників товариства, розміру їх часток у статутному капіталі, а також пов`язані зі зміною його розміру.
В іншій частині клопотання - відмовити.
Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.
Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.
Роз`яснити, що згідно із вимогами ч.1, ч.2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5