Справа № 204/8194/22
Провадження № 1-кс/204/1887/22
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 жовтня 2022 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

4 жовтня 2022 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого Відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Донецької обласної прокуратури ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що слідчим відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Донецькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000792 від 21.09.2022, за підозрою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_3 з 20.12.2006 до 03.03.2015 проходив службу в підрозділах ГУМВС України в Донецькій області на посадах молодшого та середнього складу, останнього було звільнено зі служби згідно наказу ГУМВС України в Донецькій області № 71 о/с від 03.03.2015. Водночас ОСОБА_3 в умовах, коли Український народ героїчно протистоїть російському агресору, у порушення вимог ст. 1, 2, 17, 19 Конституції України, зрадив українській державі та всьому Українському народові, добровільно зайнявши посаду в незаконному правоохоронному органі, створеному на тимчасово окупованій території, тобто вчинив злочин проти основ національної безпеки України, за наступних обставин. 24.02.2022, на виконання вищевказаного наказу, військовослужбовці Збройних Сил Російської Федерації, шляхом збройної агресії, з погрозою застосування зброї та її фактичним застосуванням, незаконно вторглась на територію Україну через державні кордони України в Автономній республіці Крим, Донецькій, Луганській, Харківській, Херсонській, Миколаївській, Сумській, Чернігівській, інших областях та здійснила збройний напад на державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, військові частини, інші об`єкти, які мають важливе народногосподарське чи оборонне значення, та здійснили окупацію частин вказаної території, чим вчинили дії з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, що продовжується по теперішній час та призводить до загибелі значної кількості людей та інших тяжких наслідків. 24 лютого 2022 року указом президента України Володимира Зеленського № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, який в подальшому неодноразово продовжено, востаннє до 21.11.2022. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 75 від 25.04.2022 «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 серпня 2022 року» Лиманська міська територіальна громада Донецької області включена до переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації. Так, приблизно у липні 2022 року (точна дата та час органами досудового розслідування не встановлена) військовослужбовці збройних сил російської федерації, шляхом збройної агресії, спільно з представниками так званої «днр», які є частиною окупаційної адміністрації рф, здійснили тимчасову окупацію територій Донецької області, а саме м. Лиман Донецької області, з державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями, іншими об`єктами. Після чого представниками «ДНР» на окупованій території створено у складі так званого «МВД ДНР» територіальний підрозділ поліції - «Краснолиманский ГО МВД ДНР». Згідно «Постановления народного совета донецкой народной республики» від 07.08.2015 року було прийнято «Закон о полиции ДНР». Так відповідно ч. 1 ст. 1 так званого закону о поліції (Полиция это государственный вооруженный орган исполнительной власти, предназначенный для защиты жизни, здоровья, прав и свобод человека и гражданина, интересов общества и государства от противоправных посягательств, охраны общественного порядка и обеспечения общественной безопасности). Крім того, відповідно ст. 24 так званого закону о поліції встановлено, що (сотрудник полиции это должностное лицо, состоящее на службе в органах внутренних дел Донецкой Народной Республики, которое наделено полномочиями по осуществлению обязанностей и прав полиции, и имеет специальное звание, присвоенное в определенном законом порядке. Сотрудник полиции, проходящий службу в территориальном органе, выполняет обязанности, возложенные на полицию, и реализует права, предоставленные полиции, в пределах территории, обслуживаемой этим территориальным органом, в соответствии с замещаемой должностью и должностным регламентом (должностной инструкцией). За пределами указанной территории сотрудник полиции выполняет обязанности, возложенные на полицию, и реализует права, предоставленные полиции, в порядке, определяемом руководителем государственного органа исполнительной власти в сфере внутренних дел и в соответствии с действующим законодательством Донецкой Народной Республики. Сотруднику полиции выдается служебное удостоверение, образцы которых утверждаются государственным органом исполнительной власти в сфере внутренних дел. Так, у липні 2022 року (більш точний час органами досудового розслідування невстановлений), ОСОБА_3 пройшов співбесіду з представниками так званої «днр», які є частиною окупаційної адміністрації рф, на предмет зайняття посади «оперативный дежурный» у незаконно створеному правоохоронному органі «Краснолиманский ГО МВД ДНР». У ході вказаної співбесіди ОСОБА_3 діючи умисно надав згоду представникам т.з. «днр» на добровільне зайняття вищевказаної посади. Продовжуючи виконувати свій злочинний умисел, спрямований на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України, ОСОБА_3 , згідно відеоролика розміщеного 22.07.2022 на відеохостингу «YouTube» під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », знаходячись у черговій частині адміністративної будівлі т.з. «Краснолиманского ГО МВД ДНР» приймає повідомлення про вчинення правопорушень, тим самим підтвердивши свою колабораційну діяльність, а саме виконуючи службові функції відповідно до «Закона о полиции ДНР». Таким чином, ОСОБА_3 , обґрунтовано підозрюється в добровільному зайнятті громадянином України посади в незаконному правоохоронному органі, створеному на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України. 14.09.2022 відносно ОСОБА_3 , було складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України. 14.09.2022 повідомлення про підозру ОСОБА_3 та повістки про виклик на 19, 20, 21 серпня до відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Донецькій області (м. Покровськ, вул. Мандрика, 7) опубліковані в газеті «Урядовий кур`єр», яка є ЗМІ загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора. Отже, відповідно до положень ст. 42 КПК України, з моменту публікації повідомлення про підозру ОСОБА_3 в газеті «Урядовий кур`єр», яка є ЗМІ загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора, тобто з 14.09.2022 ОСОБА_3 є підозрюваним у вказаному кримінальному провадженні. 19, 20 та 21 вересня 2022 року ОСОБА_3 за викликом до відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Донецькій області (м. Покровськ, вул. Мандрика, 7) не з`явився, про причини неявки не повідомив. 21.09.2022 матеріали кримінального провадження №0000640 від 18.07.2022 відносно ОСОБА_3 були виділені в окреме провадження за № 0000792 від 21.09.2022, за ознаками злочину, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України. 21.09.2022 постановою слідчого у кримінальному провадженні підозрюваного оголошено в розшук. Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженнями доказами. Органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України, яке згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину за який передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від дванадцяти до п`ятнадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої. У зв`язку з чим, до нього відповідно до ст. 183 КПК України може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Необхідність обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_3 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.Метою та підставами застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може здійснити вищезазначені дії. Так, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується, тим, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від дванадцяти до п`ятнадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої, у зв`язку із чим розуміючи тяжкість понесення покарання у разі визнання ОСОБА_3 винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення понесення покарання. Зазначений ризик, окрім іншого підтверджується тим, що ОСОБА_3 на теперішній час перебуває на тимчасово окупованій території, яка не підконтрольна органам державної влади України з іншими державами. Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується наступними доводами: Хоча органом досудового розслідування на даний час виконано велика кількість слідчих дій, завдяки яким вдалось встановити причетність ОСОБА_3 , однак на даний час по кримінальному провадженню встановлюються свідки з числа місцевих мешканців м. Лиман, Донецької області, у зв`язку з чим підозрюваний, перебуваючи на волі, може здійснити тиск на зазначених осіб, а вказані особи можуть знищити або сховати предмети злочинної діяльності, які мають доказове значення по справі. Крім того, ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується наступним, а саме те, що ОСОБА_3 на даний час фактично продовжує працювати у незаконно створеному правоохоронному органі «Краснолиманский ГО МВД ДНР» в тимчасово окупованому м. Лиман, Донецької області, а відтак, перебуваючи на вказаній посаді останній шляхом застосування до свідків методів залякування, фізичного та морального впливу, може вчиняти тиск на них з метою примушування їх змінити раніше надані покази задля уникнення кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину. Так, ризик передбачений, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_3 на даний час фактично продовжує працювати на тимчасово окупованій території у незаконно створеному правоохоронному органі «Краснолиманский ГО МВД ДНР», а відтак продовжує вчиняти злочин на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України. Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 відповідає суспільному інтересу. Все вищезазначене дає органу досудового розслідування достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_3 при застосуванні більш м`якого запобіжного заході ніж тримання під вартою, у подальшому може переховуватись від слідства та суду, знищувати, сховати будь-які речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню, продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється. Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Оцінюючи в сукупності викладене, варто прийти до висновку, що інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку ОСОБА_3 та відповідно до ст. ст. 183, 194 КПК України, йому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Відповідно до Розпорядження Верховного Суду від 08.04.2022 р. № 17/0/9-22 Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України Про судоустрій і статус суддів, враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану: змінено територіальну підсудність судових справ Красноармійського міськрайонного суду Донецької області на Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська. Відтак, враховуючи положення п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, розпорядження ВС від 08.04.2022 розгляд вказаного клопотання належить до юрисдикції Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська. Тому, слідчий звертається до суду з даним клопотанням.

У судове засідання прокурор не з`явився, але надав до суду заяву в якій просив розглядати справу без його участі.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 186 КПК України, клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

За приписами ст. 187 КПК України, слідчий суддя, суд після одержання клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на свободі, призначає дату судового засідання і здійснює судовий виклик.

Якщо слідчий, прокурор подав разом із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, слідчий суддя, суд приймає рішення згідно зі статтею 189 цього Кодексу.

У разі неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя, суд має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, обвинуваченого, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту чи тримання під вартою, або ухвалу про дозвіл на його затримання з метою приводу, якщо ухвала про привід не була виконана.

4 жовтня 2022 року старший слідчий Відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 до суду було подано клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За результатами розгляду клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу, слідчою суддею ОСОБА_1 5 жовтня 2022 року було винесено ухвалу, якою дозволено старшому слідчому Відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 затримати підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Однак, вищезазначена ухвала слідчого судді від 5 жовтня 2022 року щодо приводу ОСОБА_3 для участі у розгляді клопотання слідчого про обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так і не була виконана.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною 6 цієї статі.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

У той же час, Законом встановлена імперативна норма щодо обов`язкової участі підозрюваного у розгляді клопотання про застосування щодо нього запобіжного заходу, що в свою чергу унеможливлює розгляд клопотання без обов`язкової участі підозрюваного.

У ході розгляду клопотання встановлено, що слідчим всупереч вищевказаним нормам Закону не було забезпечено явку у судове засідання підозрюваного ОСОБА_3 .

Таким чином, враховуючи все вищенаведене, приймаючи до уваги скорочені строки розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, керуючись загальними засадами кримінального провадження, а саме, принципом забезпечення права на захист, принципом змагальності сторін, принципами диспозитивності та рівності, приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання старшого слідчого Відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 131, 132, 176-178, 182-186, 193-197, 219 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого Відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України залишити без задоволення.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1