Справа № 200/8865/16-к
Провадження № 1-кс/932/2370/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна.

Скарга мотивована тим, що ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.05.2016 року по справі № 200/8865/16-к було задоволено клопотання прокурора Дніпропетровської міської прокуратури № 2 ОСОБА_5 про арешт майна та накладено арешт на майно, яке належить ОСОБА_4 , а саме квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01). На даний час кримінальне провадження № 0000137 від 26.11.2019 року закрито на підставі постанови про закриття кримінального провадження від 26.11.2019 року у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення. У зв`язку з цим представник скаржника вважає, що у подальшому застосуванні арешту квартири відпала потреба, тому просить слідчого суддю скасувати арешт, накладений Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.05.2016 року по справі № 200/8865/16-к на нерухоме майно квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, що належить ОСОБА_4 , та припинити обтяження речових прав (запис про обтяження 14688464), внесений державним реєстратором Сьомої дніпровської державної нотаріальної контори 26.05.2016 р. на підставі вищевказаної ухвали слідчого судді.

В судовому засіданні представник скаржника підтримала клопотання. Просила скасувати арешт на квартиру та припинити обтяження речових прав.

Прокурор в судове засідання не з`явився. Повідомлений у встановленому порядку.

Вислухавши пояснення представника скаржника, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до такого висновку.

Так, згідно ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18 травня 2016 року по справі № 200/8865/16-к, провадження № 1-кс/200/4973/16 задоволено клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0002234, що відкрито за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України та накладено арешт на квартири АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_1 .

Постановою слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 від 26 листопада 2019 року кримінальне провадження № 0000137, що відкрито за ознаками складу злочинів, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України, закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, тобто у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення. З цієї постанови вбачається, що досудове розслідування здійснювалось і за фактом заволодіння квартирою АДРЕСА_1 .

За приписами ст. 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що право власності є непорушним, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе виключно у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.

Отже, навіть тимчасове вилучення об`єктів власності є позбавленням володільця майна можливості на власний розсуд користуватися та розпоряджатися таким майном, що є тотожним позбавленню права власності.

Застосування встановленої Конституцією України гарантії охорони власності, доводить, що вилучення та утримання у будь-якої особи належного їй на законних підставах майна у спосіб або через застосування процедури, які не відповідають приписам закону, є протиправними.

Підстави та порядок встановлення тимчасового обмеження прав особи щодо реалізації нею усієї сукупності або ж окремих складових частин права власності під час досудового розслідування визначені кримінальним процесуальним законодавством.

У зв`язку із закриттям кримінального провадження, слід дійти висновку про те, що на сьогоднішній день необхідність в арешті майна, яке належить ОСОБА_4 , відпала. З тих підстав, що кримінальне провадження закрито, тобто досудове розслідування завершено без передання обвинувального акту до суду, майно, яке належить на праві власності ОСОБА_4 підлягає звільненню з під арешту.

Стосовно вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію обтяження та припинення обтяження речових прав, слід вказати, що за чинним КПК України слідчий суддя має право вирішити питання лише про скасування арешту майна, проте не наділений повноваженнями скасовувати відповідні обтяження речових прав.

Так, коли слідчим суддею ухвалювалось рішення про накладення арешту, ним не вирішувалось питання про реєстрацію обтяження, оскільки таке рішення самостійно прийняв нотаріус, як суб`єкт державної реєстрації речових прав. Тому у разі скасування слідчим суддею арешту майна державний реєстратор зобов`язаний діяти у порядку, передбаченому ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у попередній редакції названої статті (до 16.01.2020), тобто у разі скасування документів, на підставі яких було проведено державну реєстрацію обтяження, самостійно приймати рішення та внести відповідний запис про скасування обтяження, звільнивши таким чином майно з під арешту, на виконання цієї ухвали.

Зважаючи на викладене, клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, належить задовольнити частково.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 7, 170, 174, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, задовольнити частково.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18 травня 2016 року по справі № 200/8865/16-к, провадження № 1-кс/200/4973/16 на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01), скасувати.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ