Справа №:755/4364/20
Провадження №: 1-кс/755/942/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" червня 2022 р. Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0001159 від 14.02.2020 року,

в с т а н о в и в:

адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 звернулась з клопотанням про скасування арешту майна, в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001159 від 14.02.2020 року.

Клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 23 березня 2020 року (надалі - Ухвала) накладено арешт на земельну ділянку за адресою; Київська область, Броварський район, с. Погреби, масив Діброва, вул. Погребський шлях, за кадастровим номером :01:001:0040 (поштова адреса відсутня), реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 212, номер запису про право власності 23385351, а також, земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , за кадастровим номером :01:001:0017, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 212, номер запису про право власності 23382128, на яких міститься незареєстрований об`єкт незавершеного будівництва, що на даний час, на праві власності зареєстровані за Мохаммадом Разманом Моххамадом Заманом, шляхом заборони розпорядження майном.

Разом з тим, рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2021 року у справі №361/8536/20 визнано недійсним договір купівлі продажу нежитлової будівлі літера «А», що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , укладений 19.02.2020 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , зареєстрований у реєстрі №237.

Прокурор в судовому засіданні, не заперечував проти задоволення клопотання.

Адвокат ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як убачається зі змісту ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 23.03.2020 року про накладення арешту у кримінальному провадженні №0001159 від 14.02.2020, заходи забезпечення кримінального провадження вжито з метою збереження речових доказів.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.
Також, у ст.1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).
Також, враховуючи вимоги ч. 3 ст. 132 КПК України, слідчий суддя виходить з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
В судовому засіданні було встановлено, що рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2021 року у справі №361/8536/20 визнано недійсним договір купівлі продажу нежитлової будівлі літера «А», що розташована за адресою: Київська область, Броварський район, с. Погреби, вул. Погребський шлях, 5, укладений 19.02.2020 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , зареєстрований у реєстрі №237.
Виходячи з даних, що були здобуті під час розслідування кримінального провадження, а також тієї обставини, що однією з засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя вважає доведеною ту обставину, що потреба в арешті майна відпала, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. 170-174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт на майно накладений ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 23 березня 2020 року, а саме: земельну ділянку за адресою; Київська область, Броварський район, с. Погреби, масив Діброва, вул. Погребський шлях, за кадастровим номером :01:001:0040 (поштова адреса відсутня), реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 212, номер запису про право власності 23385351, а також, земельну ділянку за адресою: Київська область, Броварський район, с. Погреби, масив Діброва, вул. Погребський шлях (поштова адреса відсутня), за кадастровим номером :01:001:0017, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 212, номер запису про право власності 23382128, на яких міститься незареєстрований об`єкт незавершеного будівництва, що на даний час, на праві власності зареєстровані за Мохаммадом Разманом Моххамадом Заманом, шляхом заборони розпорядження майном.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: