Справа № 953/3965/22
н/п 1-кс/953/2474/22
"14" липня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову речових доказів Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
29.06.2022 року до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що 29.06.2022 року перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , не встановлена особа, в умовах військового стану вчинила крадіжку майна, яке належало ОСОБА_6 , чим останній спричинено матеріальні збитки.
В ході огляду місця події, який був проведений 07.07.2022 за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 13-15 год. до 13-40 год. у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено і вилучено:
- Бокали ТМ «Luminarc» в кількості 6 штук об`ємом 280 ml.
- Масленка ТМ Роза» 19.7Х13.7 СМ.
В ході огляду місця події, який був проведений 07.07.2022 за адресою: АДРЕСА_2 у період часу з 14-45 год. до 15-15 год. у громадянки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлено і вилучено:
- Стакани скляні в кількості 6 штук
- Тарілки виготовлені з фарфору в кількості 6 штук
- Чарки виготовлених з кришталю в кількості 3 штук.
- Бокал пивного об`ємом 0,5 літрів з написом «Stella artois» в кількості 1 шт.
Всі вищеперераховані предмети визнані речовим доказом по дійсному кримінальному провадженню відповідною постановою слідчого від 08.07.2022.
Вилучені в ході огляду предмети мають по даному кримінальному провадженню значення речового доказу і відповідають критеріям ст.98 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що всі вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно.
Прокурор подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у судове засідання не з`явились , повідомлялись належним чином .
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власників майна .
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до ч. 5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
29.06.2022 року до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що 29.06.2022 року перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , не встановлена особа, в умовах військового стану вчинила крадіжку майна, яке належало ОСОБА_6 , чим останній спричинено матеріальні збитки.
07.07.2022 за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 13-15 год. до 13-40 год., зі згоди ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був проведений огляд та виявлено і вилучено:
- Бокали ТМ «Luminarc» в кількості 6 штук об`ємом 280 ml.
- Масленка ТМ Роза» 19.7Х13.7 СМ.
Також, 07.07.2022 за адресою: АДРЕСА_2 у період часу з 14-45 год. до 15-15 год. зі згоди ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 був проведений огляд та виявлено і вилучено:
- Стакани скляні в кількості 6 штук
- Тарілки виготовлені з фарфору в кількості 6 штук
- Чарки виготовлених з кришталю в кількості 3 штук.
- Бокал пивного об`ємом 0,5 літрів з написом «Stella artois» в кількості 1 шт.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Прокурором доведено, що вилучене майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучені предмети, які зазначені в клопотанні прокурора, підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на вилучене в ході огляду за адресою: м. Харків, вул. Собінова 36 майно , а саме: бокали ТМ «Luminarc» в кількості 6 штук об`ємом 280 ml, масленка ТМ Роза» 19.7Х13.7 СМ.
Накласти арешт на вилучене в ході огляду за адресою: АДРЕСА_2 , майно , а саме: стакани скляні в кількості 6 штук, тарілки виготовлені з фарфору в кількості 6 штук, чарки виготовлених з кришталю в кількості 3 штук, бокал пивного об`ємом 0,5 літрів з написом «Stella artois» в кількості 1 шт.
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову речових доказів Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1