09 вересня 2022 року
Справа № 932/5151/22
Провадження №1-кс/932/2580 /22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, дітей не має, мешкає АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого:

14.03.2018 року Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська за ч.1 ст. 309 КК України на строк 1 рік позбавлення волі, на підставі ст..ст. 75,76 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням на 1 рік;

12.09.2018 року Кіровським районним судом м. Дніпропетровська за ч.2 ст.15, ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 70, 71 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки 3 місяці.

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадження Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до ЄРДР №0001581 від 06.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , достовірно знаючи, що на всій території з 24.02.2022 указом Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 го. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, котрий в подальшому продовжувався, останній раз, законом про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" з 05 год. 30 хв. 24.05.2022 строком на 90 діб.

Однак, ОСОБА_6 , 06.09.2022 року приблизно о 01 год. 00 хв., прибув за адресою: м. Дніпро, пр. Пушкіна, 47, де побачив каналізаційний колодязь з кабельною продукцією, який визначив, як об`єкт свого злочинного посягання. Далі, ОСОБА_6 , перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, крадіжку, поєднану з проникненням до іншого приміщення, діючи умисно, з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та вони є таємними для оточуючих, шляхом відкриття металевої кришки люку, що дало доступ до кабельної продукції, проник до колодязю, кабельної каналізації ККЗ 42-349, розташованому біля будинку №47 по пр. Пушкіна в м. Дніпро, в якому знаходиться майно, яке належить АТ «Укртелеком», де побачив кабель ТПП: 100х2х0,32, який визначив предметом свого злочинного посягання, після чого, діючи за допомогою заздалегідь підготовленого інструменту, перерізав кабель ТПП: 100х2х0,32, після чого, з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, попрямував до колодязю, кабельної каналізації ККЗ 42-740, розташованому біля будинку №3 по вул. Ю. Савченко в м. Дніпро, де діючи за допомогою заздалегідь підготовленого інструменту, перерізав кабель ТПП: 100х2х0,32, всього довжиною 59 метрів, вартістю 4 858,65 гривень, після чого, розпорядився викраденим майном на власний, спричинивши АТ «Укртелеком» матеріального збитку на суму 4 858 грн. 65 коп.

06.09.2022 року ОСОБА_6 , було затримано у порядку статті 208 КПК України.

06.09.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.

Сторона обвинувачення посилається на наявність ризиків , передбачених п.п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, зазначають, що ОСОБА_6 може:

усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, та з метою уникнення відповідальності, буде переховуватись від досудового розслідування та суду;

вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній не має постійного заробітку, раніше судимий за вчинення умисного корисливого злочину, та залишаючись на свободі може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Враховуючи сукупність вищевикладених обставин, вважають, щодо ОСОБА_6 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під варто, з альтернативою внесення застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні , прокурор заявлене клопотання підтримав в повному обсязі, навів обставини аналогічні викладеним в клопотанні, просив задовольнити в повному обсязі.

Захисник, адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, просила суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, вважає, що даний запобіжний захід буде достатнім.

Підозрюваний ОСОБА_6 , в судовому засіданні підтримав свого захисника, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, цілодобово.

Слідчий суддя, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає за необхідне зазначити наступне.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до п. «с» ст. 5 Конвенції законними є арешт або затримання, здійснені з метою допровадження особи до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

Вина підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом затримання особи гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України; протоколом прийняття заяви про вчинення злочину від 06.09.2022 року; протоколом огляду місця події від 06.09.2022 року; протоколом додаткового огляду місця події від 06.09.2022 року; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_8 від 06.09.2022 року; протоколами допитів свідків .

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «К.Г. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Оцінюючі здобуті органом досудового розслідування докази з точки зору їх достатності для висновку про причетність особи до інкримінованого злочину, слідчий суддя приходить до переконання, що ОСОБА_6 міг вчинити це кримінальне правопорушення, а відтак підозра є обґрунтованою.

Метою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та затримання особи є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Щодо наявності ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя набуває висновку про їх доведеність стороною обвинувачення.

Прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.01.2001 зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування», а тому ймовірна тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_9 у разі визнання останнього винуватим у кримінальному правопорушенні, є суттєвим елементом, який підтверджує існування ризику переховування останнього від суду. Ця обставина, у свою чергу, може зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, встановлених в ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до восьми років, є достатні підстави вважати, що враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, підозрюваний ОСОБА_6 усвідомлює невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, та з метою уникнення відповідальності, буде переховуватись від досудового розслідування та суду.

Щодо ризику, вчинити інше кримінальне правопорушення, слід зазначити , що ОСОБА_6 притягувався до кримінальної відповідальності неодноразово, остання судимість за корисний злочин.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3 постанови Пленуму ВСУ від 25 квітня 2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строку тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства», запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Виходячи з п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод позбавлення свободи - захід настільки суровий, що виправдати його можна лише у разі, коли інші, менш суворі заходи були розглянуті й визнані недостатніми для того, щоб забезпечити особисті або державні інтереси, які вимагають такого тримання під вартою.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

При цьому слідчий суддя зазначає, що відповідно доданих протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_6 фактично затриманий 06.09.2022 року, а отже строк дії запобіжного заходу відраховується саме з 06.09.2022.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Розглядаючи питання щодо обрання ОСОБА_6 альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя виходить із того, що частина 3 ст.176 КПК України зобов`язує суддю насамперед розглянути можливість застосування менш суворих заходів, аніж позбавлення волі.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, приходжу до висновку про визначення підозрюваному розміру застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі, що дорівнює 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме цей розмір здатний забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками та потерпілою за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_6 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з одночасним визначенням розміру застави.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 194, 197, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з 06 вересня 2022 року по 4 листопада 2022 року, включно.

Визначити підозрюваному заставу 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 130000(сто тридцять тисяч ) гривень, 00 коп.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної судом суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 покласти такі обов`язки:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3) прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1