Справа №295/6098/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.07.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 ,
погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,
про накладення арешту на майно,
подане у кримінальному провадженні № 0000300 від 01.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на кросівки синього кольору з червоними вставками та білою підошвою, які належать ОСОБА_5 (проживає: АДРЕСА_1 ).
Мотивуючи клопотання слідчий вказав, що у ході досудового розслідування встановлено, що 28.06.2022 близько 19 год в кв. АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_6 тяжкі тілесні ушкодження у вигляді: правобічного пневмотораксу, переломів ребер з обох сторін, емфізема м`яких тканин шиї, грудної клітки, живота.
01.07.2022 у період часу з 08 год 40 хв до 9 год 00 хв за участю ОСОБА_5 оглянуто кросівки синього кольору з червоними вставками та білою підошвою. Присутній під час огляду ОСОБА_5 пояснив, що у вказаних кросівках він перебував за адресою проживання ОСОБА_6 в момент спричинення останньому тілесних ушкоджень.
Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_6 пояснив, що 28.06.2022 близько 19 год він перебував із своєю знайомою ОСОБА_7 за вищевказаною адресою та саме в цей час до його квартири зайшов цивільний чоловік ОСОБА_8 на ім`я ОСОБА_9 , з яким у нього виник конфлікт з приводу перебування у його помешканні ОСОБА_8 . Під час даного конфлікту ОСОБА_9 наніс численні удари по його тілу. Від даних тілесних ушкоджень він потрапив до лікарні.
Допитаний ОСОБА_5 пояснив, що у нього є співмешканка ОСОБА_10 , яка мешкає в АДРЕСА_3 . 28.06.2022 у вечірній час він дізнався про те, що його співмешканка ОСОБА_10 перебуває за адресою проживання ОСОБА_6 . У свою чергу, він узяв своїх товаришів ОСОБА_11 та ОСОБА_12 та приїхав за адресою ОСОБА_13 . Далі він, нічого не пояснюючи ОСОБА_13 , який відчинив двері, наніс удар в бік обличчя та в подальшому численні удари по тілу.
01.07.2022 слідчим СВ ВП №1 ЖРУП ГУНП в Житомирській області винесено постанову про визнання речовими доказами: кросівок синього кольору з червоними вставками та білою підошвою.
Посилаючись на зазначене, з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, слідчий просить накласти арешт на зазначене у клопотанні майно.
Слідчий у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений належним чином, у клопотанні просить про проведення судового засідання без його участі.
Власник майна у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.
Згідно з приписами ч.1 ст.172 КПК України, неявка власника майна та слідчого не перешкоджає розгляду клопотання слідчим суддею.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч.11 ст. 170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні ВП №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирський області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено 01.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000300, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
Відповідно до копії протоколу огляду місця події від 01.07.2022 було проведено огляд місця події, в ході якого було виявлено та вилучено кросівки синього кольору з червоними вставками та білою підошвою.
У відповідності до змісту постанови слідчого ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 01.07.2022 про визнання предметів речовим доказом кросівки синього кольору з червоними вставками та білою підошвою визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000300.
Відповідно до ст. 167, 168 КПК України речі, які були вилучені під час огляду місця події, є тимчасово вилученим майном.
Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання наступних документів: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, копії протоколу мультиспіральної комп`ютерної томографії, яка проведена ОСОБА_6 , від 30.06.2022, копії протоколу огляду місця події від 01.07.2022, копії постанови про визнання предметів речовими доказами від 01.07.2022, копії протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 01.07.2022, копії протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 01.07.2022, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути доказом вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст.121 КК України, оскільки може містити сліди вчинення злочину та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.
Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.
Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на кросівки синього кольору з червоними вставками та білою підошвою, які належать ОСОБА_5 .
Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1