Єдиний унікальний номер судової справи 201/6155/21
Номер провадження 1-кп/201/351/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2022 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:

Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке 26 березня 2021 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000126 за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця см. Дніпропетровська, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, -

встановив:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному 26 березня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000126 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.

Під час підготовчого провадження прокурором ОСОБА_3 подане клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В обґрунтування доводів клопотання прокурор ОСОБА_3 посилався на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисних злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, за які передбачено максимальне покарання у вигляді позбавлення волі до 6 років, а тому існують ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, ОСОБА_4 може переховуватись від суду, на підтвердження чого вказують такі обставини, як суворість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчинення інкримінованих злочинів, а також те, що починаючи з липня 2021 року обвинувачений до суду не з`являвся, ухвали про привід ОСОБА_4 до суду виконані не були у зв`язку з неможливістю встановлення його місцезнаходження, а також ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу не має, раніше неодноразово засуджений за вчинення умисних корисливих злочинів.

При цьому, прокурор посилався на те, що наведені ним у клопотанні ризики, дійсно існують, а тому застосування інших більш м`яких запобіжних заходів стосовно ОСОБА_4 є недоцільним і не зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому просив клопотання задовольнити і застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання прокурора про застосування стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши доводи прокурора про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У рішенні Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017 вказано, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зав`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Згідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оцінюючи обґрунтування прокурора на підтвердження існування наведених у клопотанні ризиків, суд вважає, що прокурором доведена наявність достатніх підстав вважати, що такі ризики, як можливі спроби обвинуваченого ОСОБА_4 переховуватись від суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, існують, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, за які перебачено максимальне покарання у виді шести років позбавлення волі, при цьому, судом враховуються дані про особу обвинуваченого, який не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи і джерела доходу, за відсутності застосованого до нього запобіжного заходу вдався до переховування від суду, зокрема: в судові засідання, починаючи з липня 2021 року обвинувачений ОСОБА_4 , будучи достеменно обізнаним про наявність в суді відносно нього обвинувального акту, не з`являвся, ухвали про привід останнього до суду виконані не були у зв`язку із неможливістю встановлення його місцезнаходження, що свідчить про безпідставне ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від явки до суду.
Поряд із цим, з доданої прокурором до клопотання довідки по облікам АІС судом встановлено, що ОСОБА_4 раніше неодноразово засуджений за вчинення умисних, в тому числі, корисливих злочинів, а, отже, наведені обставини можуть характеризувати обвинуваченого, як особу, схильну до вчинення злочинів, а тому дають достатні підстави вважати, що останній, перебуваючи на волі, може вчинити інші кримінальні правопорушення.
Таким чином, суд погоджується із заявленими прокурором ризиками, передбаченими п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і визнає наявність продовження існування цих ризиків доведеними у повній мірі.
В той же час, прокурором доведена і недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні трьох злочинів, які відноситься до категорії тяжких, а тому, з урахуванням встановлених вище ризиків, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належне виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальним законом обов`язків.
Отже, з урахуванням сукупності встановлених обставин, зокрема, наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, вагомості наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочинів, тяжкості покарання, що загрожує останньому, у разі визнання його винуватими, суд приходить до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підстав для застосування менш суворого запобіжного заходу суд не вбачає.
За таких обставин, суд приходить до переконання, що клопотання прокурора ґрунтується на вимогах кримінального процесуального закону та є таким, що підлягає задоволенню, а тому відносно обвинуваченого ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 04 червня 2022 року.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Враховуючи положення п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, зважаючи на фактичні обставини та тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 , суд вважає за необхідне визначити заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 620,00 грн. (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, оскільки застава у іншому розмірі не забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та саме такий розмір застави є необхідним і достатнім у даному випадку.
Окремо, суд зауважує на тому, що прокурором у клопотанні про застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 взагалі не зазначено про необхідність визначення розміру застави, як того вимагає ч. 3 ст. 183 КПК України.

Вирішуючи питання про можливість призначення судового розгляду за наданим суду обвинувальним актом, суд виходить з наступного.

Так, у підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 зазначив, що справа підсудна Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська, підстави для повернення обвинувального акту відсутні, просив призначити судовий розгляд на підставі наданого суду обвинувального акту у відкритому судовому засіданні за участю сторін кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_4 вважав за можливе призначити судовий розгляд за наданим суду обвинувальним актом.

Заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Судом встановлено, що відповідно до вимог ст. 32 КПК України зазначене кримінальне провадження підсудне Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська.

Обвинувальний акт складено з дотриманням положень ст. 291 КПК України.

Підстав для закриття кримінального провадження на цей час не вбачається.

Таким чином, під час підготовчого судового засідання не були встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України.

Вислухавши думки учасників судового провадження, у відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК України суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі зазначеного обвинувального акту, судовий розгляд здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська за участю учасників кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 183, 194, 196, 314-315, 369-372 КПК України, -

постановив:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів до 04 червня 2022 року включно.

ОСОБА_4 взяти під варту негайно в залі суду.

Строк запобіжного заходу рахувати з моменту взяття останнього під варту з 06 квітня 2022 року.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою є 04 червня 2022 року включно.

Встановити, що у разі внесення обвинуваченим ОСОБА_4 або іншою фізичною чи юридичною особою на депозитний рахунок № UA0017442 в ГУДКСУ в м. Київ, одержувач платежу ТУ ДСАУ в Дніпропетровській області, , МФО 820172, застави у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 620,00 грн. (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає звільненню з-під варти.
У разі внесення застави та звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти, зобов`язати його прибувати за кожною вимогою до суду, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, а також покласти на останнього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у цьому кримінальному провадженні.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі не з`явлення його за викликом до суду без поважних причин чи не повідомлення ним про причини своєї неявки, або порушення ним обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке 26 березня 2021 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000126 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Судовий розгляд призначити у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська 13 квітня 2022 року о 10 годині 00 хвилин.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду в частині задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - об 11 годині 00 хвилин 07 квітня 2022 року.

Суддя: ОСОБА_1