Номер провадження 1-кс/754/3680/21
У Х В А Л А

01 грудня 2021 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Десняської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004236 від 13.07.2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України,

У С Т А Н О В И В:

29.11.2021 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Десняської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 по матеріалах кримінального провадження №0004236 від 13.07.2020 року за ч.1 ст. 203-2 КК України, про арешт майна.

Прокурор в обґрунтування клопотання зазначає, що СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004236 від 13.07.2020 року за ч. 1 ст. 203-2 КК України, під час якого встановлено, що невстановлена особа, у невстановлені день та час, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , в нежитловому приміщенні облаштувала заклад з надання послуг у сфері азартних ігор в порушення вимог ЗУ «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», а також Розпорядження Кабінету міністрів України № 1325-р від 20.12.2019 року.
Відповідно до рапорту о/у СКП Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 з метою перевірки інформації про порушення ЗУ «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», по прибуттю за адресою: АДРЕСА_1 , вказана інформація була підтверджена та встановлено, що за вказаною адресою дійсно працює гральний зал. Вхід до приміщення грального залу здійснюється через господарський двір.
28.11.2021 р. слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві прийнято рішення про проведення невідкладного обшуку грального закладу, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено речі, які використовувались для організації вказаного грального закладу, а саме: 7 системних блоків, 4 монітори, 4 клавіатури, 4 консолей, 8 стільців.
З метою збереження речових доказів прокурор клопоче про накладення арешту на майно, вилучене в ході обшуку від 28.11.2020 р., проведеного по АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя, дослідивши клопотання прокурора та додатки до нього, вважає, що підстав для задоволення клопотання не вбачається виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 29.11.2021 р. відмовлено у задоволенні клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури у наданні дозволу на обшуку по АДРЕСА_1 , під час якого було вилучено речі на які просить накласти арешт прокурор. Таким чином майно, на яке прокурор просить накласти арешт вилучено незаконно, у зв"язку з чим клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 369-372 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004236 від 13.07.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя -