Справа № 991/8171/21
Провадження № 1-кс/991/8292/21
УХВАЛА

7 грудня 2021 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива ОСОБА_3 ,

розглянув у закритому судовому засіданні клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001155 від 13.04.2017.

(1) Короткий виклад змісту поданого клопотання
02.12.2021 Вищим антикорупційним судом отримано клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора (далі САП) ОСОБА_4 про арешт майна.
В обґрунтування клопотання ним зазначено, що Національним антикорупційним бюро України (далі НАБУ) за процесуального керівництва САП здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001155 від 13.04.2017 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

Як вказано у клопотанні, у ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до наказу в.о. Голови ДСА України від 26.12.2014 №759/к ОСОБА_5 у порядку переведення з посади начальника управління з питань судового діловодства ДСА України призначено на посаду начальника управління інформатизації судів та судової статистики ДСА України з 26.12.2014.

Згідно з Наказом ДСА України № 21 від 03.02.2015 «Про склад комітету з конкурсних торгів Державної судової адміністрації України» ОСОБА_5 було призначено членом вказаного Комітету.

ОСОБА_5 був обізнаним, що ТОВ «Компанія КИТ» впродовж 2013 2015 років здійснювало постачання на адресу судів України технічних засобів фіксування судового процесу (далі - ТЗФСП).

Із 2014 року до складу ТЗФСП, які постачалися ТОВ «Компанія «КИТ», вказаний суб`єкт господарювання почав включати спеціалізоване програмне забезпечення для аудіозапису судових засідань «Акорд», фактичним розробником якого був ОСОБА_7 .

При цьому, у липні 2014 року за завданням ДСА України працівниками Державного підприємства «Інформаційні судові системи» (далі - ДП «ІСС») проведено тестування програмного забезпечення «Акорд» та встановлено, що воно має близько 10 критичних зауважень та багато некритичних, з огляду на що, програму можливо рекомендувати для дослідної експлуатації у складі ТЗФСП в окремих судах за умови усунення всіх зауважень та добросовісного тестування програми розробником.

Незважаючи на вказані істотні недоліки, ТОВ «Компанія КИТ» протягом 2014 початку 2015 років на адресу судів України та територіальних управлінь ДСА України в межах процедур закупівель у одного учасника поставило значну кількість ТЗФСП з програмним забезпеченням «Акорд» за ціною 21 420 грн/одиниця з ПДВ, що у відповідності з офіційним курсом, встановленим Національним банком України станом на 30.12.2014 (1576,8556 грн за 100 дол. США), становило орієнтовно 1 358 дол. США, про що достовірно було відомо ОСОБА_5 .

Враховуючи, що відомості про перебіг судових засідань є інформацією з обмеженим доступом та належить державі, придбання програмного забезпечення сторонніх виробників для обробки інформації щодо перебігу судових засідань в судах України повинне було здійснюватись лише за умови наявності позитивного експертного висновку за результатами державної експертизи у сфері технічного та/або криптографічного захисту інформації, яке видається Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України.

До того ж, у разі придбання за державні кошти програмного забезпечення у тендерній документації та відповідному проекті договору повинна бути передбачена наявність відповідної програмної та експлуатаційної документації на програмний продукт, ліцензія або інший документ, що підтверджує правомірність використання продукту.

Разом з тим, програмне забезпечення «Акорд», яке починаючи з 2014 року почало використовуватися в окремих судах України не мало такого позитивного експертного висновку.

Приблизно у січні 2016 року, з метою незаконного заволодіння державними коштами, між ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , яка здійснювала фактичне керівництво діяльністю ТОВ «Компанія КИТ», та іншими невстановленими особами було досягнуто злочинної домовленості та розроблено план вчинення злочину, відповідно до якого необхідно було ініціювати та провести в ДСА України процедури закупівель засобів інформатизації, зокрема ТЗФСП та систем відеоконференцзв`язку, за результатами яких переможцями повинно було стати ТОВ «Компанія КИТ».

Готуючись до вчинення злочину, наприкінці січня на початку лютого 2016 року, до оголошення конкурсних торгів, ОСОБА_6 за допомогою залучених нею працівників ТОВ «Компанія КИТ», ТОВ «Альтаір і К», які не були обізнані із злочинним планом та перебували у трудових відносинах із вказаними підприємствами, організувала складання тексту документації конкурсних торгів з закупівлі ТЗФСП з переліком технічних вимог до ТЗФСП із передбаченою функцією відеозапису судових засідань, які б влаштовували учасників злочину та надавали б можливість таким чином отримати переваги для ТОВ «Компанія «КИТ» перед іншими можливими учасниками під час закупівлі.

Попередньо, приблизно наприкінці 2015 на початку 2016 року ОСОБА_6 надала вказівку фактичному розробнику програмного забезпечення ОСОБА_7 розробити версію програмного забезпечення «Акорд», яка б мала функції здійснення відеофіксації судових засідань.

ОСОБА_5 , у свою чергу, 08.02.2016, тобто до оголошення відкритих торгів засобами електронної пошти надіслав ОСОБА_6 тексти нормативних актів ДСА України, якими станом на 2016 рік регулювався порядок фіксації судових засідань та проведення відеоконференцій.

ОСОБА_5 11.02.2016 підготував службову записку на ім`я голови Комітету з конкурсних торгів ОСОБА_8 щодо необхідності внесення змін до Річного плану закупівель, товарів, робіт і послуг на 2016 рік з проханням скасувати дві процедури закупівлі, а саме:

- предмету закупівлі «Апаратура звуковідтворювальна інша (система відеоконференцзв`язку для залу судових засідань) (ДК 016:2010 26.40.3, ДК 021:20-5) з очікуваною вартістю предмета закупівлі 23 665 200 гривень за процедурою відкритих торгів»;

- предмету закупівлі «Приймачі телевізійні (пристрої виведення зображення) (ДК 016:2010 26.40.2, ДК 021:20-5) з очікуваною вартістю предмета закупівлі 6 888 000 гривень за процедурою відкритих торгів».

Він вніс, таким чином, пропозицію про внесення змін до вказаного Річного плану щодо здійснення придбання предмету закупівлі «Апаратура для записування та відтворення звуку й зображення (програмно-апаратний комплекс: технічний засіб фіксування судового засідання (судового процесу) (ДК 016:2010-26.40.3, код 42961000-0) з очікуваною вартістю у розмірі 30 553 200 грн за процедурою відкритих торгів, що створило підстави для зміни предмета закупівель у відповідності із злочинним планом, з тим, щоб забезпечити придбання комп`ютерного обладнання за завищеними цінами.

ОСОБА_5 особисто підготував та підписав лист з орієнтовним розрахунком вартості технічного засобу фіксування судового процесу, встановивши у ньому завищену вартість одиниці закупівлі на рівні 49 280 гривень.

При цьому, ОСОБА_5 за погодженням з ОСОБА_6 , додатково включив до орієнтовного розрахунку вартості ТЗФСП ціну спеціалізованого програмного забезпечення, а також безпідставно завищив середню вартість ТЗФСП у доларах США, вказавши її у розмірі 1500-1600 доларів, незважаючи на те, що така середня вартість з урахуванням офіційного курсу НБУ становила 1358 доларів США.

Надалі, 12.02.2016, під час засідання Комітету за участю ОСОБА_5 розглянуто питання щодо внесення змін до Річного плану закупівель ДСА України на 2016 рік та за результатами його розгляду затверджено відповідні зміни, запропоновані на розгляд членів Комітету ОСОБА_5 .

ОСОБА_6 за допомогою залучених нею працівників ТОВ «Компанія КИТ», ТОВ «Альтаір і К» на початку лютого 2016 року підготувала та 16.02.2016 передала ОСОБА_5 електронною поштою проект Документації конкурсних торгів щодо проведення відкритих торгів, який містив узгоджені вимоги до предмету закупівлі з метою забезпечення перемоги заздалегідь визначеного учасника ТОВ «Компанія «КИТ».

ОСОБА_5 та ОСОБА_6 заздалегідь домовились включити до тендерної документації умови щодо участі у торгах лише учасників, які станом на час проведення тендеру володіли би майновими правами на спеціалізоване програмне забезпечення для аудіо-, відеофіксації судових засідань та запису у режимі відеоконференції (ВКЗ). При цьому вимоги до програмного забезпечення взагалі не вказувалися, а технічні вимоги до предмета закупівлі описувалися з урахуванням функціональних можливостей ПЗ «Аккорд», яке використовувало ТОВ «Компанія «КИТ».

ОСОБА_5 та ОСОБА_6 було достовірно відомо, що станом на час оголошення про проведення конкурсних торгів наявне у ТОВ «Компанія КИТ» спеціалізоване програмне забезпечення для фіксування судових засідань «Акорд» не підтримувало функції відеозапису та відеоконференцзв`язку, які вказані у Документації конкурсних торгів як окремі вимоги до предмету закупівлі, а свідоцтво про державну реєстрацію авторського права на твір № 55128 від 02.06.2014 на ПЗ «Акорд» не містило посилань на фіксацію зображення та відеоконференцзв`язку, а лише фіксацію звуку.

24.02.2016 Комітетом за участі ОСОБА_5 , проведено засідання. За його результатами 24.02.2016 на веб-сайті Уповноваженого органу з питань державних закупівель (www.tender.me.gov.ua) оприлюднено документацію конкурсних торгів та оголошення про проведення державної закупівлі ТЗФСП у кількості 620 одиниць з очікуваною вартістю 30 553 200 гривень.

В ході проведення процедури закупівлі до ДСА України надійшли звернення потенційних учасників закупівлі про надання замовником роз`яснень щодо закупівлі 10.03.2016, 15.03.2016 від ТОВ «Спеціальні реєструючі системи», а 24.03.2016 від ТОВ «Вівере Бене».

ОСОБА_6 залучила ОСОБА_9 , який в період 31.01.2013 по 16.05.2016 обіймав посаду директора ТОВ «Компанія КИТ», а після його звільнення залучила чоловіка рідної сестри ОСОБА_6 ОСОБА_10 як призначеного на посаду директора ТОВ «Компанія КИТ» з 16.05.2016, однак не повідомляла останнім про деталі злочинної змови з ОСОБА_5 .

Одночасно, ОСОБА_6 залучила до реалізації злочинного плану директора ТОВ «Альтаір і К» ОСОБА_11 , з яким перебувала у близьких особистих відносинах. ОСОБА_11 , в свою чергу, для підготовки документів для участі у закупівлі від імені ТОВ «Альтаір і К» залучив свого рідного брата ОСОБА_12 .

При цьому, оскільки спеціалізоване ПЗ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » мало вбудовану функцію перевірки ліцензій при їх встановленні, 11.04.2016 ОСОБА_6 надала усну вказівку розробнику програмного забезпечення ОСОБА_7 виділити для ТОВ «Альтаір і К» ліцензію на ПЗ «Акорд».

Крім того, враховуючи те, що згідно із договором від 03.01.2015 майнові права на ПЗ «Акорд» були відчужені ОСОБА_10 на користь ТОВ «Компанія КИТ», з метою створення видимості законності використання ТОВ «Альтаір і К» ПЗ «Акорд» та з метою забезпечення відповідності умовам документації конкурсних торгів в частині наявності майнових прав на ПЗ ТОВ «Альтаїр і К», останнє мало подати у складі пропозиції конкурсних торгів ліцензійний договір № 1/14 від 01.07.2014, який би підтверджував у ТОВ «Альтаір і К» наявність невиняткових прав на використання ПЗ «Акорд».

Приблизно у квітні 2016 року ОСОБА_11 як директором ТОВ «Альтаір і К», з одного боку, і ОСОБА_10 , як власником майнових прав на ПЗ «Акорд» підписано ліцензійний договір № 1/14 від 01.07.2014 та засвідчено копію договору у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_13 .

Згідно з висновком експерта від 06.04.2021 № КСЕ-19-20/39061, відбитки печатки ТОВ «Альтаір і К» у договорі № 1/14 від 01.07.2014, додатку №1 до нього, Акті приймання-передачі за ліцензійним договором нанесено не в час, коли датовано документи і нанесено, імовірно, в період з лютого по травень 2016 року.

Директор ТОВ «Компанія «КИТ» ОСОБА_9 11.04.2016 підписав пропозицію конкурсних торгів з доданими до неї документами від імені ТОВ «Компанія КИТ» для участі у конкурсних торгах на закупівлю апаратури для записування та відтворення звуку й зображення.

Приблизно в цей же час, директор ТОВ «Альтаїр і К» ОСОБА_11 за узгодженням із ОСОБА_6 підготував і 08.04.2016 підписав пропозицію конкурсних торгів від ТОВ «Альтаір і К» з доданими до неї документами, серед яких копія ліцензійного договору № 1/14 від 01.07.2014.

В поданій ТОВ «Компанія КИТ» пропозиції конкурсних торгів було вказано цінову пропозицію у розмірі 30 420 000 гривень, а в поданій ТОВ «Альтаір і К» пропозиції конкурсних торгів 30 544 440 гривень, що створило умови для визнання ТОВ «Компанія КИТ» переможцем торгів.

Цього ж дня на засіданні Комітету з конкурсних торгів ДСА України відкрито та визнано пропозиції ТОВ «Альтаір і К» та ТОВ «Компанія КИТ» такими, що попередньо мають всі необхідні документи, передбачені документацією конкурсних торгів. ОСОБА_5 , будучи членом Комітету з конкурсних торгів та особисто присутнім при відкритті конкурсних пропозицій, особисто голосував та переконав інших членів Комітету, які не були обізнані щодо злочинних намірів учасників злочину, голосувати за таке рішення.

В цей же день, 12.04.2016, з урахуванням умов документації конкурсних торгів в частині обов`язкового надання учасниками примірників запропонованих ними ТЗФСП для безпосередньої перевірки на предмет їх відповідності встановленим вимогам, працівниками ТОВ «Альтаір і К», ТОВ «Компанія КИТ» складено та надано акти приймання-передачі для тестування ідентичних за характеристиками зразків ТЗФСП, які від імені ДСА України підписав ОСОБА_5 , підтвердивши таким чином отримання програмно-апаратних комплексів для їх передачі з метою тестування до ДП «ІСС».

У подальшому ОСОБА_5 на підставі листа Голови Комітету з конкурсних торгів ДСА України ОСОБА_8 від 13.04.2016 передав працівникам ДП «ІСС» отримані від ТОВ «Альтаір і К», ТОВ «Компанія КИТ» зразки ТЗФСП для тестування, яке було проведено працівниками вказаного підприємства в період часу з 19 по 27 квітня 2016 року та визнано комплекси такими, що відповідають вимогам документації з конкурсних торгів. При цьому, в період тестування ОСОБА_5 особисто неодноразово відвідував приміщення ДП «ІСС», контролював хід його проведення та був достовірно обізнаний про усі недоліки, що виявлялися у процесі вказаного тестування.

У той же час, за вказівкою ОСОБА_6 від імені ТОВ «Компанія КИТ» та ТОВ «Альтаір і К» процес тестування в ДП «ІСС» супроводжував розробник ПЗ «Акорд» ОСОБА_7 , якому за вказівкою ОСОБА_5 у зв`язку з виявленими недоліками в функціонуванні ТЗФСП було надано можливість доопрацьовувати програмне забезпечення та оперативно виправляти виявлені в ході тестування помилки. При цьому, при тестуванні ТЗФСП в режимі відеоконференцзв`язку, наявність якого передбачалося документацією з конкурсних торгів, використовувалося стороннє програмне забезпечення, оскільки ПЗ «Акорд» режим відеоконференцзв`язку не підтримувало.

Надалі, 11.05.2016 за результатами засідання Комітету, за участю ОСОБА_5 та за ініціативи останнього, пропозиції конкурсних торгів учасників ТОВ «Компанія КИТ» та ТОВ «Альтаір і К» визнані такими, що відповідають умовам документації конкурсних торгів та були допущені до оцінки пропозицій конкурсних торгів.

В цей же день, членами Комітету за результатами проведення оцінки пропозицій конкурсних торгів за пропозицією ОСОБА_5 переможцем торгів визнано пропозицію ТОВ «Компанія КИТ». Після оголошення результатів конкурсних торгів та визначення переможцем ТОВ «Компанія КИТ», залучені ОСОБА_6 працівники підконтрольних їй товариств підготували проект договору від 02.06.2016 №37-16. Відповідно до останнього ТОВ «Компанія КИТ» як постачальник зобов`язувалося впродовж 2016 року забезпечити постачання ДСА України як замовнику апаратури для записування та відтворення звуку й зображення за кодом ДК 016:2010-26.40.3 [системи керування та контролю за ДК 021:0-0 (програмно-апаратний комплекс: технічний засіб фіксування судового засідання (судового процесу))], а замовник прийняти і оплатити товар, а саме:

- програмно-апаратні комплекси: технічні засоби фіксування судового процесу (судового засідання), комплектація типу 1 в кількості 600 одиниць за ціною 49 200 гривень за одиницю на суму 29 520 000 гривень;

- програмно-апаратні комплекси: технічні засоби фіксування судового процесу (судового засідання), комплектація типу 2 в кількості 20 одиниць за ціною 45 000 гривень за одиницю на суму 900 000 гривень, всього на суму 30 420 000 гривень, на умовах, які були заздалегідь узгоджені ОСОБА_6 з ОСОБА_5 та іншими не встановленими на даний час особами.

В період з 02.08.2016 по 27.10.2016 було фактично виготовлено та здійснено постачання такого обладання, про що були підписані відповідні акти приймання-передачі.

При цьому, під час здійснення постачання ТЗФСП, вартість спеціального ПЗ «Акорд» у товаросупровідних документах та актах приймання-передачі окремо не зазначалась, а у частині актів факт наявності ПЗ «Акорд» у складі ТЗФСП не вказувався взагалі.

Після передачі від судів актів приймання-передачі ТЗФСП до ДСА України, надходження яких контролював ОСОБА_5 , в період з 04.08.2016 по 16.11.2016 з рахунку № НОМЕР_1 , відкритому ДСА України в Державному казначействі України на рахунок № НОМЕР_2 , відкритий ТОВ «Компанія КИТ» в Головному управлінні по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» розпорядження яким фактично здійснювалося ОСОБА_6 , за договором від 02.06.2016 № 37-16 усього перераховано 30 420 000 гривень.

21.11.2016 між ТОВ «Компанія КИТ» в особі директора ОСОБА_10 та ДСА України в особі заступника голови ОСОБА_8 укладено додатковий договір № 1/66-16 до договору від 02.06.2016 № 37-16, згідно з яким ТОВ «Компанія КИТ» передало ДСА України відповідні права на встановлення та використання в судах необмеженої кількості ліцензій програмного забезпечення фіксування судового процесу (судового засідання) в режимі відеозапису та відеоконференції.

Вказаний додатковий договір погоджений (завізований) ОСОБА_5 , як начальником Управління інформатизації та судової статистики ДСА України.

ОСОБА_5 за узгодженням із ОСОБА_6 , підготував і в подальшому забезпечив підписання у голови ДСА України ОСОБА_14 наказу ДСА України №154 від 11.08.2016, відповідно до якого передбачалося поетапне впровадження ПЗ «Акорд» для усіх ТЗФСП наявних в судовій системі, та інтеграцію ПЗ «Акорд» з автоматизованою системою документообігу суду, обґрунтовуючи це необхідністю уніфікації програмного забезпечення для фіксації судових засідань. Вказані дії ОСОБА_5 забезпечили сприяння та створення суттєвих конкурентних переваг ТОВ «Компанія «КИТ» при проведенні подальших закупівель засобів інформатизації.

Згідно з висновком комплексної судової товарознавчої та комп`ютерно-технічної експертизи від 23.02.2018, ринкова вартість програмно-апаратних комплексів: технічних засобів фіксування судового процесу, що являли собою комп`ютерну техніку, поставлену на адресу Державної судової адміністрації України згідно договору №37-16 на дату подання цінових пропозицій, укладання договору та поставки товарів складала 19 448 186,80 гривень, тобто на 10 971 813,20 гривень менше, ніж передбачено договором № 37-16.

Відповідно до висновку судово-економічної експертизи № 152/7 від 22.10.2021, державі в особі Державної судової адміністрації України в результаті придбання за завищеною ціною програмно-апаратних комплексів для відео, аудіозапису судових засідань на підставі договору № 37-16 від 02.06.2016 заподіяно матеріальну шкоду (збитки) в розмірі 9 111 813,20 гривень.

01.04.2016 було введено в дію Закон України «Про публічні закупівлі», згідно з яким організацію і проведення процедур закупівель, згідно з цим законом покладено на тендерні комітети із застосуванням онлайн-платформи державних закупівель «Прозорро».

На виконання вимог вказаного Закону, 28.07.2016 в ДСА України було створено тендерний комітет, головою якого призначено заступника голови ДСА України ОСОБА_8 , а членом комітету ОСОБА_5 .

17.10.2016 ОСОБА_5 ініціював перед тендерним комітетом ДСА України питання про внесення змін до Річного плану закупівель товарів, робіт і послуг ДСА України на 2016 рік та початок процедури закупівлі апаратури для записування та відтворювання звуку й зображення за кодом ДК 016:3020 26.40.3 (апаратура для відеозапису та відео відтворення - за ДК 021:20-6 (апаратно-програмний комплекс для створення системи відеозапису та його відтворення)). В обґрунтування пропозиції ОСОБА_5 складено та надано службову записку від 05.12.2016 №15.2 613/16, згідно з якою без проведення орієнтовних розрахунків визначено очікувану вартість закупівлі 13 248 000 грн, тобто 64 000 грн за комплекс для створення системи відеозапису та його відтворення (далі система ВКЗ).

17.10.2016 ОСОБА_5 особисто голосував та переконав інших членів тендерного комітету, які не були обізнані щодо злочинних намірів учасників злочину, голосувати за затвердження поданих ним пропозицій. Цього ж дня ОСОБА_5 виніс на розгляд тендерного комітету ДСА України питання про затвердження тендерної документації на закупівлю апаратури.

ОСОБА_6 залучила до участі у закупівлі як другого учасника ТОВ «Фолгат ФТК», із заступником директора та засновником якого ОСОБА_15 була раніше знайома та який не був обізнаний про злочинні наміри учасників злочинної змови.

Вона узгодила необхідність надання вказаним учасником вищої цінової пропозиції у сумі 63 990 грн за комплекс (з ПДВ), що становило на 90 грн більше, ніж запропонувало ТОВ «Компанія КИТ» - 63 900 грн за комплекс (з ПДВ).

За результатами закупівлі, 28.11.2016 членами тендерного комітету ДСА України за участю ОСОБА_5 прийняте протокольне рішення про укладання договору про закупівлю з ТОВ «Компанія КИТ» за ціною, зазначеною у ціновій пропозиції 63 900 грн з ПДВ за комплекс, а всього на суму 13 227 300 грн.

12.12.2016 між ТОВ «Компанія «КИТ» та ДСА України укладено договір № 75-16, відповідно до умов якого ТОВ «Компанія КИТ» як постачальник зобов`язується протягом 2016 року забезпечити постачання ДСА України як замовнику апаратури для записування та відтворення звуку й зображення за кодом за кодом ДК 021:0-6 (апаратура для відеозапису та відеовідтворення (апаратно-програмний комплекс для створення системи відеоконференцзв`язку), а замовник прийняти і оплатити товар, а саме: апаратно-програмний комплекс для створення системи відеоконференцзв`язку за ціною 63 900 грн/комплекс (з ПДВ) в кількості 207 комплексів, а всього на суму 13 227 300 гривень.

В період з 12.12.2016 по січень 2017 року, ОСОБА_6 із залученням підлеглих працівників ТОВ «Компанія КИТ», а також працівників ТОВ «Альтаір і К», ДП «ІСС» та інших осіб, 207 систем ВКЗ, та частковий монтаж їх у залах судових засідань згідно з договором.

ОСОБА_5 у свою чергу, на підставі доручень від 21.12.2016, 26.12.2016, 27.12.2016, підписав акти приймання-передачі обладнання № 932 від 21.12.2016, № 961, 962, 963, 964, 965, 966 від 26.12.2016, № 967 від 27.12.2016, незважаючи на те, що станом на 27.12.2016 комплекси не були фактично змонтовані у повному обсязі, та умовами договору передбачалися зобов`язання ТОВ «Компанія КИТ» здійснити такий монтаж.

Після надходження актів приймання-передачі обладнання, ДСА України в період з 22.12.2016 по 26.12.2016 з рахунку № НОМЕР_1 , відкритому ДСА України в Державному казначействі України на рахунок № НОМЕР_3 , відкритий ТОВ «Компанія КИТ» в АТ «УкрСибБанк» і яким мала можливість фактично розпоряджатись ОСОБА_6 , за договором від 12.12.2016 № 75-16 перераховано грошові кошти у розмірі 13 227 300 гривень.

Згідно з висновком комплексної судової товарознавчої та комп`ютерно-технічної експертизи від 20.02.2020, ринкова вартість одного комплекту обладнання згідно з договором № 75-16 станом на 28.11.2016 становила 30 559,50 грн. (з ПДВ), тобто 6 325 816,50 грн за 207 систем ВКЗ, що на 6 901 483,50 грн менше загальної вартості 13 227 300 грн, що передбачена договором.

На думку прокурора, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та інші невстановлені особи, діючи за попередньою змовою групою осіб, в період з жовтня 2016 по грудень 2016 року повторно вчинили заволодіння коштами ДСА України в інтересах ТОВ «Компанія «КИТ» у розмірі 5 866 483,50 грн.

20.04.2017 відбулось засідання тендерного комітету ДСА України. ОСОБА_5 ініціював перед тендерним комітетом ДСА України питання про затвердження тендерної документації на закупівлю апаратури для записування та відтворювання звуку й зображення за кодом ДК 021:20-5 (технічний засіб фіксування судового процесу (судового засідання)), яку попередньо узгодив із ОСОБА_6 .

За твердженнями прокурора, ОСОБА_5 за узгодженням з ОСОБА_6 створив умови для необґрунтованих конкурентних переваг ТОВ «Компанія «КИТ», при яких запропонувати обладнання, що відповідає заявленим технічним характеристикам та перемогти під час закупівлі могло лише ТОВ «Компанія КИТ» або учасники, які мали доступ до інформації про функціонування програмного забезпечення «Акорд». При цьому, згідно попереднього плану учасників злочинної змови, запити інших потенційних учасників щодо роз`яснення або уточнення тендерної документації, надання технічної інформації, яка б могла надати можливість взяти участь у закупівлі таким учасникам, відхилялися тендерним комітетом за пропозиціями ОСОБА_5 .

Так, в ході закупівлі 26.04.2017, 28.04.2017, 04.05.2017 надходили звернення осіб потенційних учасників закупівлі щодо надання роз`яснень тендерної документації. До моменту офіційного опублікування відповідей ДСА України на інтернет-майданчику « ІНФОРМАЦІЯ_2 », проекти відповідей готувались ОСОБА_6 і залученими нею особами та передавались ОСОБА_5 для подальшого розгляду та затвердження тендерним комітетом ДСА України.

ОСОБА_6 , яка з 13.02.2017 почала виконувати повноваження директора ТОВ «Компанія КИТ», повторно залучила до участі у закупівлі ТОВ «Фолгат ФТК», яке як учасник раніше брало участь у тендері із закупівлі 207 одиниць систем ВКЗ у 2016 році.

Зокрема, ОСОБА_6 у невстановлений час та у невстановленому місці залучивши до участі у закупівлі не встановлених на даний час працівників ТОВ «Фолгат ФТК» для створення видимості конкурентних торгів та визнання їх такими, що відбулися, узгодила необхідність надання вказаним учасником вищої цінової пропозиції, яка у підсумку склала 51 099,96 грн за комплекс (з ПДВ), що становило на 195,96 грн більше, ніж запропонувало ТОВ «Компанія КИТ» - 50 904 грн за комплекс (з ПДВ).

14.06.2017 ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , надав тендерному комітету звіт про результати перевірки відповідності тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі, згідно з яким повідомив про відповідність пропозицій ТОВ «Компанія КИТ» та ТОВ «Фолгат ФТК» вимогам тендерної документації. При цьому, перевірка ОСОБА_5 відповідності здійснювалась лише за заявленими учасниками характеристиками, працездатність комплексів фактично не перевірялась. Зокрема, у тендерній пропозиції ТОВ «Фолгат ФТК» заявлено про наявність пристрою незалежного контролю часу на мікроконтролері Microchip PSC16F628, однак працездатність такого мікроконтролера, його сумісність з ПЗ «Акорд» ОСОБА_5 не перевірялись. Крім того, тендерні пропозиції ТОВ «Компанія КИТ» та ТОВ «Фолгат ФТК» містили посилання про наявність у складі комплексів мікрофонного перемідсилювача, мікшера (1 шт.), однак фактичної перевірки відповідності їх параметрів умовам тендеру ОСОБА_5 також не здійснювалось.

15.06.2017 тендерним комітетом ДСА України за участю ОСОБА_5 визнано пропозиції ТОВ «Компанія КИТ» та ТОВ «Фолгат ФТК» такими, що відповідають умовам тендерної закупівлі, та допущено вказані пропозиції до електронного аукціону.

При цьому, за погодженням учасників злочинної змови, запити можливих учасників щодо надання роз`яснень щодо істотних питань або уточнення тендерної документації, надання технічної інформації, яка б могла надати можливість взяти участь у закупівлі іншим учасникам, не пов`язаним з ОСОБА_6 , за пропозиціями ОСОБА_5 відхилялись тендерним комітетом.

За результатами закупівлі, 21.06.2017 тендерним комітетом ДСА України №73 прийняте протокольне рішення про укладання договору про закупівлю з ТОВ «Компанія КИТ» за ціною, зазначеною у ціновій пропозиції 50 904 грн з ПДВ за комплекс, а всього на суму 26 673 696 грн.

Після оголошення результатів закупівлі, службовими особами ДСА України був підготовлений проєкт договору від 06.07.2017 № 72-17, згідно з умовами якого ТОВ «Компанія КИТ» як постачальник зобов`язується до 01.10.2017 року забезпечити постачання ДСА України як замовнику апаратури для записування та відтворення звуку й зображення за кодом за кодом ДК 021:0-5 (технічний засіб фіксування судового процесу (судового засідання), а замовник прийняти і оплатити товар, а саме: апаратно-програмний комплекс для створення системи відеоконференцзв`язку за ціною 50 904 грн з ПДВ за комплекс, в кількості 524 шт., а всього на суму 26 673 696 грн.

У період з липня по листопад 2017 року ОСОБА_6 забезпечила через підлеглих працівників ТОВ «Компанія КИТ» постачання ТЗФСП на адресу судів України.

ОСОБА_5 , діючи на підставі доручень ДСА України від 15.08.2017, 27.08.2017, 29.08.2017, 01.09.2017, 05.09.2017, 12.09.2017, 13.09.2017, 19.09.2017, 21.09.2017, 04.10.2017, 12.10.2017, 17.10.2017, 19.10.2017, 20.10.2017, 01.11.2017, особисто підписав акти приймання-передачі обладнання та забезпечив підписання інших актів приймання-передачі підлеглими йому працівниками.

Як вказується у клопотанні, співучасники злочину забезпечили укладення переможцем торгів ТОВ «Компанія КИТ» із ДСА України додаткових договорів №1/150-17 від 29.12.2017 та №2/22-18 від 21.02.2018 до договору №72-17 від 06.07.2017. Умовами додаткового договору № 2/22-18 збільшено на 104 шт кількість ТЗФСП, що мали бути поставлені ТОВ «Компанія КИТ» до ДСА України за ціною 50 904 грн з ПДВ за комплекс, а всього на суму 5 294 016 грн та у подальшому у період з січня по березень 2018 року здійснено постачання такого обладнання в суди України.

Після надходження актів приймання-передачі до ДСА України, в період з 21.07.2017 по 12.04.2018 з рахунку № НОМЕР_1 , відкритому ДСА України в Державному казначействі України на рахунок № НОМЕР_3 , відкритий ТОВ «Компанія КИТ» в АТ «УкрСибБанк» і яким мала можливість розпоряджатись ОСОБА_6 , за договором від 06.07.2016 №72-17 перераховано грошові кошти у загальному розмірі 31 967 712 грн.

Згідно із висновком комплексної судової товарознавчої та комп`ютерно-технічної експертизи від 20.02.2020, ринкова вартість одного комплекту обладнання згідно з договором № 72-17 станом на 15.06.2017 становила 20674,74 грн (з ПДВ), тобто загальна ринкова вартість 628 комплектів 12 983 736,72 грн, що на 18 983 975,28 грн менше, ніж передбачено договором №72-17 та додатковими договорами до нього.

Таким чином, за твердженнями прокурора, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та інші невстановлені особи, діючи за попередньою змовою групою осіб, в період з січня 2017 по квітень 2018 року повторно заволоділи коштами ДСА України в інтересах ТОВ «Компанія «КИТ» у розмірі 18 983 975,28 грн.

ОСОБА_5 25.04.2017 вчергове ініціював перед тендерним комітетом ДСА України питання про внесення змін до Річного плану закупівель товарів, робіт і послуг ДСА України на 2017 рік та початок процедури закупівлі апаратури для записування та відтворювання звуку й зображення за кодом ДК 021:20-5 (програмно-апаратний комплекс для створення системи відеоконференцзв`язку). В обґрунтування пропозиції ОСОБА_5 подав на розгляд тендерному комітету службову записку від 10.04.2016 №15.2-139/17, у якій без відповідного обґрунтування визначив очікувану загальну вартість закупівлі 25 100 000 грн, та кількість систем ВКЗ в 353 одиниці, що у ціновому вираженні становило 71 104,81 грн за одиницю з ПДВ.

В ході закупівлі 28.04.2017, 05.05.2017 надходили звернення осіб потенційних учасників закупівлі щодо надання роз`яснень тендерної документації. До моменту офіційного опублікування відповідей ДСА України на інтернет-майданчику « ІНФОРМАЦІЯ_2 », проекти відповідей готувались ОСОБА_6 і залученими нею особами та передавались для подальшого затвердження тендерним комітетом ДСА України ОСОБА_5 .

ОСОБА_6 , залучивши до участі у закупівлі ТОВ «Фолгат ФТК» для створення видимості конкурентних торгів та визнання їх такими, що відбулися, узгодила необхідність надання вказаним учасником вищої цінової пропозиції, яка у підсумку склала 70 902,00 грн за 1 систему ВКЗ (з ПДВ), що становило на 82 грн більше, ніж запропонувало ТОВ «Компанія КИТ» - 70 819,80 грн за комплекс (з ПДВ).

За результатами закупівлі, 20.06.2017 тендерним комітетом ДСА України прийняте протокольне рішення про укладання договору про закупівлю з ТОВ «Компанія КИТ» за ціною, зазначеною у ціновій пропозиції 70 819,80 грн з ПДВ за комплекс, а всього 353 комплекси на загальну суму 24 999 389,40 грн.

06.07.2017 між ТОВ «Компанія КИТ» та ДСА України укладено договір №71-17, згідно з умовами якого ТОВ «Компанія КИТ» як постачальник зобов`язується до 01.10.2017 року забезпечити постачання ДСА України як замовнику апаратури для записування та відтворення звуку й зображення за кодом за кодом ДК 021:0-5 (апаратно-програмний комплекс для створення системи відеоконференцзв`язку), а замовник прийняти і оплатити товар, а саме: апаратно-програмний комплекс для створення системи відеоконференцзв`язку за ціною 70 819,80 грн з ПДВ за комплекс, всього за 353 комплекси на суму 24 999 389,40 грн.

Співучасники злочину забезпечили укладення переможцем торгів ТОВ «Компанія КИТ» із ДСА України додаткові договори №1/150-17 від 29.12.2017 та №2/22-18 від 21.02.2018 до договору №72-17 від 06.07.2017. Умовами додаткового договору № 2/22-18 збільшено на 104 шт кількість ТЗФСП, що мали бути поставлені ТОВ «Компанія КИТ» до ДСА України за ціною 50 904 грн з ПДВ за комплекс, а всього на суму 5 294 016 грн. та у подальшому у період з січня по березень 2018 року здійснено постачання такого обладнання в суди України.

ОСОБА_5 , у свою чергу, підписав та забезпечив підписання інших актів підлеглими працівниками стосовно актів №327 від 27.07.2017, №443 від 10.08.2017, №578 від 12.09.2017, №663 від 13.09.2017, №690, 694 від 19.09.2017, №695, 721 від 21.09.2017, №728 від 27.09.2017, №739, 748 від 29.09.2017, №749 від 04.10.2017, №779 від 12.10.2017, №782 від 18.10.2017, №783 від 19.10.2017, №785 від 18.10.2017, №778 від 20.10.2017, №789 від 02.11.2017, №790 від 25.10.2017, №793 від 17.11.2017, №694 від 06.11.2017, №801 від 03.11.2017, №803 від 02.11.2017, №806 від 07.11.2017, №808 від 08.11.2017, №813, 814 від 21.11.2017, №816 від 01.12.2017, №817 від 01.12.2017, №847, 849 від 14.12.2017, які засвідчували, що обладнання фактично доставлене, змонтоване та підключене, не зважаючи на те, що станом на час підписання актів комплекси не були фактично змонтовані у повному обсязі, що суперечило умовам договору.

Між ТОВ «Компанія КИТ» із ДСА України укладено додаткові договори №1/151-17 від 29.12.2017 та №2/21-18 від 21.02.2018 до договору №71-17 від 06.07.2017. Умовами додаткового договору № 2/21-18 збільшено на 70 шт кількість систем ВКЗ, що мали бути поставлені ТОВ «Компанія КИТ» до ДСА України за ціною 70 819,80 грн з ПДВ за комплекс, а всього на суму 4 957 386 грн та у подальшому у період з січня по березень 2018 року здійснено постачання такого обладнання в суди України.

Після надходження актів приймання-передачі до ДСА України, в період з 27.07.2017 по 12.04.2018 з рахунку № 0132, відкритому ДСА України в Державному казначействі України на рахунок № 0500, відкритий ТОВ «Компанія КИТ» в АТ «УкрСибБанк» і яким мала можливість розпоряджатись ОСОБА_6 , за договором від 12.12.2016 № 71-16 перераховано всього 29 956 775,40 гривень.

Згідно з висновком комплексної судової товарознавчої та комп`ютерно-технічної експертизи від 20.02.2020, ринкова вартість комплекту обладнання зі складом згідно договору №71-17 станом на 15.06.2017 становила 25 971,88 грн. (з ПДВ) за одиницю, тобто загальна ринкова вартість 423 комплектів 10 986 105,24 грн., що на 18 970 670,16 грн менше, ніж передбачено договором №71-17 та додатковим договором до нього.

Група осіб за співучасті ОСОБА_5 , пособництва ОСОБА_6 та інших не встановлених досудовим розслідуванням осіб, заволоділи грошовими коштами, що становлять різницю між вартістю постачання комп`ютерної техніки та її фактичною ринковою вартістю, з урахуванням вартості монтажу у розмірі 5000 грн/комплект, у т.ч. 4000 грн вартість робіт, 1000 грн вартість витратних матеріалів (всього у сумі за 423 комплектів 2 115 000 грн), тобто у сумі 16 855 670 грн.

Учасники групи протиправно заволоділи грошовими коштами ДСА України, що становлять різницю між вартістю обладнання згідно з договором та його фактичною ринковою вартістю, в сумі 16 855 670 грн, що є особливо великим розміром, що більше ніж у 600 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та інші невстановлені особи, діючи за попередньою змовою групою осіб, в період з січня 2017 по квітень 2018 року повторно вчинили заволодіння коштами ДСА України в інтересах ТОВ «Компанія «КИТ» у розмірі 16 855 670 грн, що є особливо великим розміром, вчинивши таким чином кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України.

Згідно з висновком судово-економічної експертизи від 21.05.2020 та висновком додаткової судово-економічної експертизи №27/09-21 від 27.09.2021, в результаті придбання за завищеними цінами комп`ютерної техніки на підставі договорів №75-16 від 12.12.2016, №71-16 та №72-16 від 06.07.2017 учасники групи заволоділи державними коштами та заподіяли державі в особі Державної судової адміністрації України збитки у сумі 41 706 000 грн.

Всього злочинними діями учасників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та інших невстановлених осіб, державі в особі Державної судової адміністрації України в результаті придбання за завищеною ціною техніки заподіяні збитки, а учасники злочинної групи протиправно заволоділи грошовими коштами в розмірі 50 817 813,20 грн, що більше ніж у 600 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину і є особливо великим розміром.

ОСОБА_5 30.11.2021 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що підозрюваному ОСОБА_5 належать грошові кошти, які розміщені на банківських рахунках в ПАТ КБ «Приватбанк» та в АТ «Ощадбанк».

Крім того, як зазначає прокурор у власності ОСОБА_5 перебуває квартири по АДРЕСА_1 , загальною площею 68,2 кв.м.

Метою накладення арешту на майно ОСОБА_5 , як вказує прокурор, є забезпечення його збереження з метою майбутньої конфіскації як виду покарання.

Підставою арешту майна прокурор зазначає положення ч. 5 ст. 170 КПК та наявність достатніх підстав вважати, що суд може призначити покарання у виді конфіскації майна. Посилається на те, що санкцією ч. 5 ст. 191 КК України як додатковий вид покарання передбачена конфіскація майна.

(2) Щодо гласності та відкритості судового процесу
1. У судовому засіданні детектив просив провести його в закритому режимі з метою недопущення розголошення таємниці досудового розслідування.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання про здійснення судового розгляду у закритому режимі, дійшов висновку про його обґрунтованість з огляду на наступне.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 27 КПК слідчий суддя може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації» таємна інформація інформація, доступ до якої обмежується відповідно до частини другої статті 6 цього Закону, розголошення якої може завдати шкоди особі, суспільству і державі. Таємною визнається інформація, яка містить, в тому числі, таємницю досудового розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 222 КПК відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.

Враховуючи, що здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що розгляд клопотання про арешт необхідно здійснювати у закритому судовому засіданні.

Якщо судовий розгляд відбувався у закритому судовому засіданні, судове рішення проголошується прилюдно з пропуском інформації, для дослідження якої проводилося закрите судове засідання та яка на момент проголошення судового рішення підлягає подальшому захисту від розголошення (ч. 7 ст. 27 КПК). Оскільки, інформація, викладена у рішенні, і надалі підлягає захисту, ухвала не підлягає оприлюдненню.

2. Крім того, під час повідомлення секретарем 06.12.2021 прокурора ОСОБА_4 , останній вказав, що просить не викликати у судове засідання власника майна, у зв`язку з існуванням реальної загрози відчуження нерухомого майна квартири, на яку не накладено попередній арешт. 06.12.2021 о 08:34 год. прокурором додатково надіслано заяву про розгляд клопотання без повідомлення ОСОБА_5 .
Слідчий суддя, розглянувши вказану заяву, робить такі висновки.
Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК клопотання слідчого, прокурора про арешт майна може розглядатися без повідомлення власника майна, його представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Прокурор у заяві вказав, що повідомлення власника майна про розгляд може призвести до відчуження квартири.
Слідчий суддя, вважає такі побоювання обґрунтованими, оскільки обізнаність власника про ризик можливого обмеження їх власності, в тому числі майбутньої конфіскації майна, може спричинити негайне його відчуження. На даний час, власник має безперешкодну можливість в будь-який момент здійснити відчуження майна, що в подальшому може унеможливити виконання завдань кримінального провадження.

З урахуванням зазначеного, слідчий суддя робить висновок, що подане клопотання необхідно розглядати у судовому засіданні без виклику власника майна.
(3) Позиції учасників провадження
Детектив ОСОБА_3 , який входить до складу групи детективів у кримінальному провадженні, у судовому засіданні клопотання про арешт майна підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити. Додатково надав доручення від прокурора ОСОБА_4 на участь у розгляді питання про арешт.
Власник майна у судове засідання не викликався з підстав, зазначених у п. 2 ухвали.
(4) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при розгляді поданого клопотання
У відповідності до підпункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
-існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
-потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
-може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, підлягає можливій конфіскації.
Для забезпечення конфіскації майна арешт накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КК України, може призначити покарання у виді конфіскації майна (перший абзац частини 5 ст. 170 КПК).
Згідно з приписами ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі і на корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК). До таких ризиків вказаний абзац відносить можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.
До того ж, за змістом ч. 2 ст. 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого:
-правову підставу для арешту майна;
-наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність;
-розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
-наслідки арешту майна для, зокрема, підозрюваного, третіх осіб;
Отже, з аналізу зазначених у попередніх абзацах норм КПК вбачається, що арешт майна можливо застосувати якщо:
1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення злочину такої тяжкості, що дозволяє застосування арешту майна;
2)майно, на яке накладається арешт, перебуває у власності осіб, щодо майна яких його дозволено накладати;

3)грошові кошти на банківських рахунках та квартира є тими видами майна, на які може бути накладено арешт;
4)це майно може підлягати конфіскації як вид покарання;
5)буде досягнуто завдань, для виконання яких слідчий чи прокурор звертається із клопотанням;
6)наслідки арешту майна для осіб, чиї права обмежуються, будуть розумними та співрозмірними із завданнями цього кримінального провадження.
У процесі вирішення вказаних питань, слідчий суддя робить наступні висновки щодо кожного з них.
(4.1) Детективом доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину такої тяжкості, що дозволяє застосування арешту майна
Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені. Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами.

Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Із матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001155 здійснюється за підозрою, в тому числі, ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

30.11.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Частина п`ята статті 191 КК України передбачає відповідальність, зокрема, за привласнення чи розтрату чужого майна, яке було ввірене особі чи перебувало в її віданні, що вчинене в особливо великих розмірах.

Згідно з п. 4 примітки до статті 185 КК України, у статті 191 цього в особливо великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Шляхом сукупного аналізу документів, які додані до клопотання, та з урахуванням пояснень детектива, слідчий суддя робить висновок, що могло бути вчинене кримінальне правопорушення, про яке зазначається у клопотанні.

Такий висновок ґрунтується на підставі сукупності досліджених у судовому засіданні документів в копіях, зокрема:

-службовою запискою від 11.02.2016 № 15.-55/16, підготовленою ОСОБА_16 із пропозиціями внести до річного плану закупівель на 2016 рік ДСА України придбання апаратури для записування та відтворювання звуку й зображення на суму 30 553 200, 00 грн з ПДВ;
-протоколом № 13 засідання комітету з конкурсних торгів ДСА України від 12.02.2016 (відбулось за присутності ОСОБА_5 ) - за результатами вирішено внести зміни до річного плану закупівель з метою забезпечення судів єдиною уніфікованою комп`ютерною програмою створення фонограми судового засідання в режимі звукозапису або відеоконференції;
-протоколом № 22 засідання від 24.02.2016 (відбулось за присутності ОСОБА_5 ) за результатами затверджено документацію конкурсних торгів на закупівлю апаратури для записування та відтворення звуку й зображення;
-протоколом № 49 від 11.05.2016 (відбулось за присутності ОСОБА_5 ) визнано пропозиції конкурсних торгів учасників ТОВ «Альтаір і К» та ТОВ «Компанія Кит» такими, що відповідають умовам документації конкурсних торгів, та допущено вказані компанії до оцінки пропозицій конкурсних торгів;
-реєстром отриманих пропозицій конкурсних торгів, кваліфікаційних пропозицій, цінових пропозицій отримані пропозиції лише від ТОВ «Альтаір і К» та ТОВ «Компанія Кит»;
-протоколом розкриття пропозицій конкурсних торгів, кваліфікаційних пропозицій, цінових пропозицій № 39 від 12.04.2016;
-протоколом оцінки пропозицій конкурсних торгів, цінових пропозицій від 11.05.2016 № 50 визнано переможцем ТОВ «Компанія Кит» із пропозицією сумою 30 420 000,00 грн як найбільш економічно вигідну;
-договором № 37-16 про закупівлю апаратури для записування та відтворення звуку й зображення від 02.06.2016, укладеним між ДСА України та ТОВ «Компанія КИТ» на суму 30 420 000, 00 грн, із додатками ;
-висновком експертів за результатами проведення комплексної комісійної судової товарознавчої та комп`ютерно-технічної експертизи від 23.02.2018 визначено ринкову вартість комп`ютерної техніки на дату подання цінових пропозицій, укладення договору та поставки товару у сумі 19 448 186, 80 грн;
-висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи від 22.10.2021 № 152/7 визначено розмір матеріальної шкоди (збитків), заподіяної державі в особі ДСА України, на суму 9 111 813, 20 грн;
-протоколом огляду від 27.09.2021 файлів з інформацією про участь у електронних закупівлях ТОВ «Компанія КИТ», вилучені в ДП «Прозоро»;
-висновком експерта № 26/20 за результатами проведення судової комплексної товарознавчої та комп`ютерно-технічної експертизи від 19.02.2020;
-протоколом огляду веб-сайту tender.me.gov.ua від 22.04.2019;
-протоколом огляду накопичувача на жорстких магнітних дисках з комп`ютера ОСОБА_17 , вилученого за місцем розташування Державної адміністрації України, від 23.04.2019;
-протоколом огляду накопичувача, вилученого під час обшуку за місцем розташування ТОВ «Альтаір і К» від 11.04.2019;
-протоколом допиту свідка ( ОСОБА_18 ) від 03.02.2021 повідомила про обставини спілкування ОСОБА_11 із ОСОБА_6 , фактичне керівництво останньої ТОВ «Компанія КИТ», її можливі зв`язки, що дозволяють вигравати у державних тендерних закупівлях.
Таким чином, описані вище обставини дають можливість зробити висновок, що наразі існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Воно носить такий ступінь тяжкості, що дає слідчому судді підстави для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту.
Необхідно також зауважити, що на цьому етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, наявність складу злочину, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення та ступінь її вини.

(4.2) Майно, на яке накладається арешт, перебуває у власності осіб, щодо майна яких його дозволено накладати.
Арешт з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання може бути накладений на майно підозрюваного.
Згідно із декларацією ОСОБА_5 (охоплює період, який не був охоплений раніше поданими деклараціями), поданою 16.09.2021 о 17:26 год., ним в АТ «Ощадбанк» відкрито рахунки: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 (вкладні (депозитні)), НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 (поточні) в АТ «Ощадбанк».

Відповідно до цієї ж декларації ним відкрито в АТ КБ «ПриватБанк» рахунки: НОМЕР_10 , НОМЕР_11 (вкладні (депозитні), НОМЕР_12 (бонусні), НОМЕР_13 , НОМЕР_14 (поточні), НОМЕР_15 (депозитна картка), НОМЕР_16 , НОМЕР_17 (картки для виплат).

У цій же декларації ОСОБА_5 вказує, що йому належить квартири АДРЕСА_2 .

Із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 належить вказаної квартири (підстава набуття свідоцтво про право на спадщину). Крім того, відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 03.12.1998 вказану квартиру було приватизовано та вона на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_5 та членам його сім`ї: ОСОБА_19 , ОСОБА_20 та ОСОБА_21 в рівних частках. Тобто в сукупності, частка власності ОСОБА_5 на квартиру (у зв`язку з приватизацією та спадкуванням) становить 50%.

Оскільки вказане майно належить ОСОБА_5 , який має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні, на його майно може бути накладено арешт.
(4.3) Грошові кошти на банківських рахунках та квартира є тими видами майна, на які може бути накладено арешт.
Квартира є нерухомим майном (ч. 1 ст. 181 Цивільного кодексу України). Крім того, ч. 10 ст. 170 КПК дозволяє накладення арешту на грошові кошти у безготівковій формі, що перебувають на рахунках їх власника.
Таким чином, на таке майно може бути накладено арешт.
(4.4) Арешт на майно необхідно накласти з метою забезпечення можливої конфіскації як вид покарання.
На вказане вище нерухоме майно, грошові кошти необхідно накласти арешт задля забезпечення конфіскації майна як виду покарання, зважаючи на таке.
Для забезпечення конфіскації майна як виду покарання арешт накладається на майно підозрюваного за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може, зокрема, призначити покарання у виді конфіскації майна (ч. 5 ст. 170 КПК).
Покарання у виді конфіскації майна полягає в примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке є власністю засудженого. Конфіскація майна встановлюється за тяжкі та особливо тяжкі корисливі злочини, а також за злочини проти основ національної безпеки України та громадської безпеки незалежно від ступеня їх тяжкості і може бути призначена лише у випадках, спеціально передбачених в Особливій частині цього Кодексу (ч. 1, 2 ст. 59 КК України).
Під час встановлення правової підстави, що зумовлює арешт майна слідчий суддя виходить насамперед з того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Санкція цієї статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна. Додаткове покарання конфіскація, є обов`язковим, а злочин, відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжких.

Тому арешт майна обумовлюється можливим застосуванням до підозрюваного покарання у виді конфіскації майна.
(4.5) Завдяки арешту буде досягнуто завдань, для виконання яких прокурор звертається із клопотанням.
Завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
У випадку ненакладення арешту на майно слідчий суддя вважає обґрунтованою можливість його відчуження. Такий ризик є реальним та випливає насамперед із можливої особистої зацікавленості ОСОБА_5 в уникненні зазначеного виду покарання за умови направлення обвинувального акта до суду та прийняття ним відповідного судового рішення.
(4.6) Наслідки арешту майна для осіб, чиї права обмежуються, будуть розумними та співрозмірними із завданнями цього кримінального провадження.
Критерії розумності та співрозмірності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді. При цьому, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є їй пропорційними. Водночас, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.
КПК у частині четвертій статті 173 визначає, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
При цьому, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК).
На думку слідчого судді, накладення арешту на нерухоме майно та грошові кошти ОСОБА_5 , є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження. При цьому, суд враховує, серед іншого, суспільну небезпеку можливого кримінального правопорушення, його специфіку, тяжкість.
Накладення арешту на майно не є припиненням або позбавленням права власності на нього. Такий захід є лише тимчасовим обмеженням права власності. При цьому, такі обмеження власності на майно не перешкоджають здійсненню звичайної господарської діяльності особи. Арешт у даному випадку полягає у забороні можливості власника безперешкодно відчужити таке майно.
Крім цього, слідчий суддя робить висновок, що арешт у цьому випадку є достатнім для забезпечення конфіскації майна як виду покарання, є пропорційним втручанням у права власника майна, та не матиме надмірних наслідків для нього та інших осіб.
Прокурор у клопотанні також просить про вирішення слідчим суддею питання про зобов`язання банку надати йому інформацію про суму коштів, які перебувають на рахунках ОСОБА_5 . Разом з тим, ч. 5 ст. 173 КПК не визначає такого повноваження слідчого судді під час вирішення клопотання про арешт майна.
Отже, клопотання про арешт майна необхідно задовольнити частково.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

1)клопотання прокурора ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити частково;

2)накласти арешт на майно, належне на праві власності підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_18 , а саме:

-грошові кошти, які перебувають на рахунках НОМЕР_10 , НОМЕР_11 (вкладні (депозитні), НОМЕР_12 (бонусні), НОМЕР_13 , НОМЕР_14 (поточні), НОМЕР_15 (депозитна картка), НОМЕР_16 , НОМЕР_17 (картки для виплат) в ПАТ КБ «Приватбанк»;

-грошові кошти, які перебувають на рахунках НОМЕР_4 , НОМЕР_5 (вкладні (депозитні)), НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 (поточні) в АТ «Ощадбанк»;

-1/2 квартири по АДРЕСА_1 , загальною площею 68,2 кв.м, реєстраційний номер 000;

3)в іншій частині в задоволенні клопотання відмовити;

4)ухвала про арешт виконується негайно;

5)копію цієї ухвали вручити/надіслати детективу та власнику майна невідкладно.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.
На ухвалу слідчого судді впродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга, яка подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Повний текст оголошено 10.12.2021 о 17:05 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1