Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 листопада 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 в об`єднаному кримінальному провадженні №0000341 від 21.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 289, ч.4 ст. 358 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:
Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить накласти арешт на автомобіль «Volkswagen Passat» номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні №0000341 від 21.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 289, ч.4 ст. 358 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 20.05.2020 ОСОБА_5 без дозволу власника розпорядився автомобілем «Volkswagen Passat», д.н.з. НОМЕР_3 , чим завдав матеріальної шкоди ОСОБА_6 .

Крім того, встановлено, що 16.06.2020 у ТСЦ 8041, що по АДРЕСА_1 , проведено операцію №308 «перереєстрація на нового власника за договором купівлі продажу (СГ)». Після проведення вказаної операції автомобілю «Volkswagen Passat», д.н.з. НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_1 , присвоєно новий державний реєстраційний номер - НОМЕР_2 та його власником стала ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 .

Однак, як з`ясовано органом досудового розслідування, ОСОБА_6 не підписував будь яких документів з приводу переоформлення власного автомобіля на іншу особу та не був присутній ні в ТСЦ 8041, ні в ТОВ «УКРАВТОТЕХТРЕЙД».

Станом на 18.10.2021 власником автомобіля «Volkswagen Passat» номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого від 20.03.2021 автомобіль визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Із урахуванням наведеного, посилаючись на норми ст. 170 КПК України, прокурор просить накласти арешт на вказаний автомобіль, із встановленням заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Крім того прокурор, у відповідності до п.5 ч.5 ст. 173 КПК України, просить визначити порядок виконання ухвали слідчого судді та зобов`язати ОСОБА_4 видати вищевказаний автомобіль уповноваженим особам Подільського УП ГУНП у м. Києві для переміщення його на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів для забезпечення належного зберігання речового доказу.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав до суду заяву, у якій просив розглянути клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності прокурора.

Власник майна у судове засідання не викликався на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню із наступних підстав.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні №0000341 від 21.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 289, ч.4 ст. 358 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Зібраними у кримінальному провадженні доказами встановлено, що автомобіль «Volkswagen Passat» номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , власником якого станом на 18.10.2021 є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є предметом кримінального правопорушення.

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві від 20.03.2021 вказаний автомобіль визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказаний автомобіль може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що такий автомобіль відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у p:/ ІНФОРМАЦІЯ_2 " title="Кримінальний процесуальний кодекс України; нормативно-правовий акт № 4651-VI від 13.04.2012">ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна , можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При цьому, на думку слідчого судді, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження вказаного автомобіля, а також збереження речових доказів слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах власника та володільця такого майна, а також інтересах інших осіб, із встановленням заборони відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном, з метою забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.

Відповідно до п.5 ч.5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000341 від 21.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 289, ч.4 ст. 358 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «Volkswagen Passat», номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із встановленням заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Визначити порядок виконання даної ухвали, зобов`язавши ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видати автомобіль «Volkswagen Passat» номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , уповноваженим особам Подільського УП ГУНП у м. Києві для переміщення його на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів для забезпечення належного зберігання речового доказу.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1