Справа № 136/1658/21
Провадження №11-сс/801/667/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2021 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_6 ,
представника власника майна директора ОСОБА_7 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Немирівської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Липовецького районного суду Вінницької області від 21.09.2021,
якою відмовлено в задоволенні клопотання дізнавача СД відділу поліції №4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 ,
про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.09.2021 №0000138 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.272 КК України,

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини

Дізнавач СД відділу поліції №4 Вінницького РУП ГУ НП у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Липовецького відділу Немирівської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у якому просив накласти арешт на газову металеву бочку з трубами та датчиками-білого кольору з написом «Пропан-Вогнебезпечно» та газову колонку з написом «Бизнес Оил групп за № 6», власником яких являється ТОВ «Актив Нафта Плюс» розташованого за адресою: Вінницької області, Вінницького району, Оратівської ОТГ, с. Якимівка, вул. Театральна 3 А, з метою подальшого проведення судових експертиз та забезпечення збереження речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі його сліди та є об`єктом скоєння кримінального правопорушення.

Підставність клопотання мотивував тим, що 16.09.2021 о 11:33 год. до ВП №4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення зі служби 102: звернення оперуповноваженого УСР у Вінницькій області ОСОБА_9 про те, що спільно ст. оперуповноваженим УСР ОСОБА_10 із головним державним інспектором Управління Держпраці у Вінницькій області ОСОБА_11 з метою виконання доручень визначених на нараді керівництва Національної поліції України (протокол наради від 02.03.2021 №4) щодо протидії кримінальних правопорушень у сфері незаконного обігу пального, в ході відпрацювання Вінницького району ними здійснено виїзд на АЗС ТОВ «Актив Нафта Плюс» розташованого за адресою: Вінницька обл., Вінницький р-н, Оратівська ОТГ, с. Якимівка, вул. Театральна, 3 А. В ході відпрацювання було встановлено, що на вищевказаній АЗС здійснюється реалізація скрапленого газу використовуючи обладнання, на яке відсутні дозвільні документи, а саме: дозвіл на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, а також дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, обладнання встановлено з значними порушеннями нормативно-правових актів з охорони праці, що унеможливлює подальше проведення діяльності з реалізації скрапленого газу на АЗС, та несе загрозу життю і здоров`ю працівників та відвідувачів.

Крім того, 16.09.2021 проведено огляд місця події вищезгаданого об`єкта нерухомого майна території АЗС ТОВ «Актив Нафта Плюс» під час якого, виявлено газову металеву бочку з трубами датчиками-білого кольору з написом «Пропан-Вогнебезпечно», та газову колонку з написом «Бизнес Ойл групп за №6». Встановлено, що за вказаною адресою жодним суб`єктом господарювання у встановленому законом порядку не провадиться господарська діяльність, відсутність дозволу на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, не визначено вибухонебезпечні зони АГЗП, а також інші порушення правил належної технічної експлуатації.

У зв`язку із зазначеними фактами, газову бочку та газову колонку з написом «Бизнес Ойл групп за №6» з металевою ємністю та газову металеву бочку з трубами та датчиками білого кольору, з написом «Пропан-Вогнебезпечно», було опечатано і визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Тому, ураховуючи те, що вказане майно є тимчасово вилученим майном, має значення речового доказу, оскільки є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, є об`єктом скоєння кримінального правопорушення, з метою подальшого забезпечення збереження речових доказів, виникла необхідність в накладенні арешту на таке майно, що послугувало підставою звернення до суду із даним клопотанням.

Дізнавач в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, що у ньому наведені, просив його задовольнити. У судовому засіданні пояснив, що підставою для накладення арешту є грубі порушення правил використання газового обладнання підвищеної небезпеки та відсутність будь яких дозвільних документів на проведення такого виду діяльності.

Власник майна в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання та накладення арешту на майно, мотивуючи тим, що ТОВ «Актив Нафта Плюс» має усі дозвільні документи на здійснення господарської діяльності АЗС, такі дозволи надані на підставі позитивних висновків експертиз проведених відповідними органами на дотримання стану охорони праці та безпеки промислового виробництва експертно технічним центром, який належить до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, об`єкт нерухомості та земельна ділянка передана товариству у спосіб визначений діючим законодавством, отож жодних порушень не має. При цьому, зазначив, що огляд 16.09.2021 ТОВ «Актив Нафта Плюс» було проведено оперуповноваженими УСР у Вінницькій області без будь-яких визначених діючим законодавством правових підстав, особи, які проводили огляд не надали жодних документів для проведення будьяких дій, такий огляд був проведений у його відсутність, як керівника даної установи чи іншого представника, що є грубим порушенням.

Ухвалою слідчого судді Липовецького районного суду Вінницької області від 21.09.2021 у задоволенні клопотання про арешт майна, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000138 від 16.09.2021 року, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.1 ст.272 КК України, відмовлено.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.09.2021 скасувати та постановити нову, якою накласти арешт на майно.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою, оскільки з метою збереження речових доказів та проведення судових експертиз в рамках вказаного кримінального провадження є необхідність у накладені арешту на газову металеву бочку з трубами та датчиками, білого кольору з написом «Пропан-Вогненебезпечно», а також на газову колонку з написом «Бизнес Оил групп за №6» з металевою ємністю, які знаходяться в користуванні та належить АЗС ТОВ «ТОВ «Актив Нафта Плюс»». Також звернув увагу суду на те, що судом не було надано оцінки допиту державного інспектора Управління Держпраці у Вінницькій області, які долучено до клопотання дізнавача та в якому вказано на виявленні порушення за наявності яких не може здійснювати функціонування АЗС.

Позиції учасників судового провадження

В судовому засіданні в суді апеляційної інстанції прокурор свою апеляційну скаргу підтримав повністю, просив її задовольнити, посилаючись на викладені в ній доводи.

Представник власник майна - директор ТОВ «АКТИВ НАФТА ПЛЮС» заперечив проти задоволення апеляційної скарги прокурора, просив ухвалу слідчого судді залишити без змін. Надав суду письмові заперечення, в яких звернув увагу суду на те, що в порядку передбаченому чинним законодавством ТОВ «АКТИВ НАФТА ПЛЮС» отримано Дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки №759.21.32 від 01.07.2021 та Дозвіл на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки №758.21.32 від 01.07.2021. До початку фактичної роботи АЗС та виконання ст.21 ЗУ «Про охорону праці» товариством було проведено експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва під час виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, за результатами яких було отримано позитивні експертні звіти та висновки експертно-технічного центру.

Мотиви суду

Заслухавши суддю-доповідача, учасників судового провадження та дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст.ст.131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

У відповідності до положення ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Встановлено, що при вирішені питання про відмову в задоволені клопотання слідчого про накладення арешту на вказане майно, слідчим суддею суду першої інстанції повністю було дотримано зазначених вимог закону.

Як вбачається зі змісту клопотання дізнавача СД відділу поліції №4 Вінницького РУП ГУ НП у Вінницькій області лейтенанта ОСОБА_8 про арешт майна та оскаржуваної ухвали слідчого судді суду першої інстанції від 21.09.2021, 16 вересня 2021 з 13:17 год. до 13:50 год. було проведено огляд місця події працівниками відділу поліції №4 Вінницького РУП ГУ НП у Вінницькій області, а саме: АЗС ТОВ «АКТИВ НАФТА ПЛЮС» розташованого за адресою: Вінницька обл., Вінницький р-н, Оратівська ОТГ, с. Якимівка, вул. Театральна, 3 А, в ході якого було встановлено що за вказаною адресою жодним суб`єктом господарювання у встановленому законом порядку не провадиться господарська діяльність, відсутність дозволу на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, не визначено вибухонебезпечні зони АГЗП, а також інші порушення правил належної технічної експлуатації.

За результатами проведеного огляду газову бочку та газову колонку з написом «Бизнес Ойл групп за №6» з металевою ємністю та газову металеву бочку з трубами та датчиками білого кольору, з написом «Пропан-Вогнебезпечно», було опечатано.

16.09.2021 о 19:19 год. за матеріалами правоохоронних та контролюючих органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000138 від 16.09.2021, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України.

Відповідно до короткого викладу обставин витягу з ЄРДР, 16.09.2021 об 11:33 год. до відділу поліції №4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення зі служби 102: звернення оперуповноваженого УСР у Вінницькій області ОСОБА_9 про те, що спільно ст. оперуповноваженим УСР ОСОБА_10 із головним державним інспектором Управління Держпраці у Вінницькій області ОСОБА_11 з метою виконання доручень визначених на нараді керівництва Національної поліції України (протокол наради від 02.03.2021 №4) щодо протидії кримінальних правопорушень у сфері незаконного обігу пального, в ході відпрацювання Вінницького району ними здійснено виїзд на АЗС ТОВ «Актив Нафта Плюс» розташованого за адресою: Вінницька обл., Вінницький р-н, Оратівська ОТГ, с. Якимівка, вул. Театральна, 3 А. Під час відпрацювання було встановлено, що на вищевказаній АЗС здійснюється реалізація скрапленого газу використовуючи обладнання, на яке відсутні дозвільні документи, а саме: дозвіл на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, а також дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, обладнання встановлено з значними порушеннями нормативно-правових актів з охорони праці, що унеможливлює подальше проведення діяльності з реалізації скрапленого газу на АЗС, та несе загрозу життю і здоров`ю працівників та відвідувачів АЗС.

Тому, з метою забезпечення належного розслідування по кримінальному провадженню, зберігання речових доказів та недопущення можливості їх втрати або знищення у слідчого виникла необхідність в отриманні дозволу слідчого судді на арешт вищеописаного майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно зі ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Частиною 5 ст.9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію проте, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Приймаючи рішення щодо відмови в задоволенні клопотання слідчого ОСОБА_8 слідчий суддя суду першої інстанції встановив та виходив з того, що згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань ТОВ "АКТИВ НАФТА ПЛЮС" здійснює такі види економічної діяльності як оптова торгівля, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (основний) та роздрібна торгівля пальним.

Згідно з рішенням учасників №21/01/21 ТОВ "АКТИВ НАФТА ПЛЮС" ОСОБА_7 з 22.01.2021 призначено його директором з наданням йому права першого підпису (рішення нотаріально посвідчено).

Згідно з Статутом ТОВ "АКТИВ НАФТА ПЛЮС" Товариство створено для здійснення підприємницької діяльності з метою одержання прибутку та має право здійснювати будь-яку діяльність, що не суперечить чинному законодавству України.

Згідно з договором оренди №1-2021 автозаправочного комплексу від 18.06.2021, орендар ОСОБА_7 прийняв на праві строкового платного користування нежитлові будівлі автозаправочного комплексу з майном, що розташоване за адресою: Вінницька обл., Вінницького р-ну, Оратівської ОТГ, с. Якимівка, вул. Театральна 3 А, строк дії оренди з 18.06.2021 до 31.12.2023.

Згідно з договору оренди земельної ділянки від 13.03.2020, земельну ділянку за вищевказаною адресою під зазначеним майном орендує у Якимівської сільської ради особа, яка є орендодавцем за договором оренди №1-2021 автозаправочного комплексу.

ТОВ "АКТИВ НАФТА ПЛЮС" має ліцензію на право роздрібної торгівлі пальним, термін дії з 21.07.2021 до 21.07.2026.

Відповідно до дозволу ГУ Держпраці у Київській області №759.21.32 від 01.07.2021 ТОВ "АКТИВ НАФТА ПЛЮС" дозволяється виконувати газонебезпечні роботи та роботи у вибухопожежонебезпечних зонах, а також заповнення, злив і ремонт балонів та інших ємностей з вибухонебезпечним та інертним газом, їх зберігання на місці виконання за адресою: Вінницька обл., Вінницького р-ну, Оратівської ОТГ, с. Якимівка, вул. Театральна 3 А., дозвіл діє до 01.07.2026. У дозволі ГУ Держпраці у Київській області №758.21.32 від 01.07.2021 зазначено, про роботу обладнання під тиском за вищевказаною адресою, а саме ємність для зберігання зрідженого газу надземної СУГ V=10 м3 зав. №383, а також резервуар для зберігання нафтопродуктів підземний РГС-25, V=25 м3 зав. 1,2,3,4, колонка паливороздавальна BENCтип ВМР 2048, зав. № 2350/01/24 і колонка для відпуску зрідженого газу ШЕЛЬФ 100-2 LPG зав. №10773 дозвіл діє до 01.07.2026. Наявні паспорти всіх зазначених резервуарів.

Згідно висновку експертизи ТОВ "КАРПАТТЕХНОАЛЬЯНС" №-9562.21 від 25.06.2021, ТОВ "АКТИВ НАФТА ПЛЮС" спроможне забезпечити дотримання вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки під час виконання заявлених робіт підвищеної небезпеки. Такі висновки додатково підтверджені звітом за результатами експертизи ТОВ "КАРПАТТЕХНОАЛЬЯНС" №-9562.21 від 25.06.2021.

Також відповідно до висновку експертизи ТОВ "КАРПАТТЕХНОАЛЬЯНС" №-9563.21 від 25.06.2021 ТОВ "АКТИВ НАФТА ПЛЮС" спроможне забезпечити дотримання вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки під час експлуатації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Такі висновки додатково підтверджені звітом за результатами експертизи ТОВ "КАРПАТТЕХНОАЛЬЯНС" №-9563.21 від 25.06.2021.

Так, ч.1 ст. 272 КК України передбачено кримінальну відповідальність за порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на виробництві або будь-якому підприємстві особою, яка зобов`язана їх дотримувати, якщо це порушення створило загрозу загибелі людей чи настання інших тяжких наслідків або заподіяло шкоду здоров`ю потерпілого.

Отже, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього злочину є настання наслідків у виді створення загрози загибелі людей чи настання інших тяжких наслідків або заподіяння шкоди здоров`ю потерпілого.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 12.06.2009 "Про практику застосування судами України законодавства у справах про злочини проти безпеки виробництва, як поняття «загроза загибелі людей чи настання інших тяжких наслідків» (частина перша статті 272 КК) необхідно розуміти такі зміни у стані виробничих об`єктів, підприємств, унаслідок яких виникає реальна небезпека життю людей або реальна небезпека заподіяння (настання) шкоди вказаним у цих статтях благам. Тяжкість ймовірних наслідків визначається залежно від цінності благ, які поставлено під загрозу, кількості осіб, які можуть постраждати від небезпечних дій, розміру можливої матеріальної шкоди тощо.

Як було встановлено в ході судового розгляду слідчим суддею суду першої інстанції, що також знайшло своє підтвердження в ході апеляційного розгляду, долучені до клопотання у якості доказів пояснення головного державного інспектора Управління Держпраці у Вінницькій області вказують на виявлені порушення на АЗС, проте не підтверджують вказані обставини, при цьому інших доказів до клопотання дізнавачем додано не було.

Також ні слідчий в судовому засіданні суду першої інстанції, ні прокурор в апеляційному суді не довели про існування зазначених в клопотанні порушень, не мотивували та не довели яким чином вказані порушення створили реальну загрозу життю людей , не спростували надані власником майна зазначені вище дозвільні документи, на відсутність яких було вказано у клопотанні.

В даному випадку доводи як дізнавача, так і прокурора про можливе встановлення ознак злочину, передбаченого ч.1 ст.272 КК України, після дослідження наданих учасниками провадження документів, арешту майна, суперечать наведеним положенням кримінального процесуального закону, оскільки виявлення факту вчинення злочину має передувати зверненню до слідчого судді із клопотанням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

За таких обставин, всупереч вимогам ч.3 ст.132 КПК України ні слідчим, ні прокурором на час звернення до суду з клопотанням про арешт майна, не доведено існування обґрунтованої підозри щодо факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.272 КК України на АЗС ТОВ «АКТИВ НАФТА ПЛЮС».

При цьому, апеляційний суд приймає до уваги те, на що також було звернуто увагу слідчим суддею суду першої інстанції, що огляд місця події є однією з перших та невідкладних слідчо-оперативних дій, а також джерелом отримання доказів.

У відповідності до положень ст.ст.214, 223, 237 КПК України, огляд є слідчою (розшуковою) дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, яка проводиться в межах досудового розслідування кримінального провадження. Перед проведенням слідчої (розшукової) дії особам, які беруть у ній участь, роз`яснюються їх права і обов`язки, передбачені КПК, а також відповідальність, встановлена законом. Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках огляд місця події може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після огляду.

Підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі. Без наявності такої інформації проведення огляду місця події не допускається.

Проте, матеріали додані слідчим до клопотання не містять доказів наявності проведення невідкладності таких дій, не надано відповідного процесуального документа визначеного діючим КПК України щодо узаконення проведеної процесуальної дії до внесення відомостей до ЄРДР, не надано доказів, що відповідна дія була проведена із дотриманням вимог КПК України для проведення обшуку, забезпечено право власника майна чи його представника на участь у проведенні такої дії.

За таких обставин апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді, що в даному випадку органами дізнання огляд місця події 16.09.2021 було проведено з грубим порушенням норм кримінально-процесуального законодавства України.

При цьому апеляційний суд враховує практику Європейського суду з прав людини, де в рішенні у справі «Ілєва проти Болгарії» (заява №22536/11) вказано, що заявниця скаржилася на незаконний обшук та виїмку без попереднього судового дозволу, що було визнано судом втручанням в її право на житло, захищене статтею 8 Конвенції, судді дійшли висновку, що застосовані до заявниці заходи не були «відповідними до закону» і таким чином вони порушили вимоги ст.8 Конвенції.

Також наведена позиція узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини - рішення від 30 червня 2008 року, 21 квітня 2011 року, справи «Гефген проти Німеччини» та «Нечипорук і Йонкало проти України» відповідно. Зокрема, згідно з доктриною цього Суду, якщо джерело доказів є недопустимим, то всі інші фактичні дані, отримані з його допомогою, будуть такими ж.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що в даному випадку прокурором не було доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину, не достатність доказів, що вказують на вчинення злочину, необхідність накладення арешту на вищезазначене майно з метою збереження речових доказів, не вказано, у який спосіб та для з`ясування яких обставин, що мають значення у даному кримінальному провадженні можливе використання майна, що було вилучене.
З матеріалів судового провадження вбачається, що накладення арешту на майно не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи власника майна потребам досудового розслідування і при вказаних обставинах явно порушує справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом і завданням цього кримінального провадження, що у свою чергу нівелює підставу накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

У рішенні по справі «Жушман проти України» зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала слідчого судді, відповідно до вимог ст.370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а доводи апеляційної скарги прокурора викладених в ній висновків суду не спростовують.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для її скасування, судом апеляційної інстанції не встановлено.

Керуючись ст. ст.404, 405, 407, 422 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу прокурора Немирівської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Липовецького районного суду Вінницької області від 21.09.2021 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання дізнавача СД відділу поліції №4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.09.2021 №0000138 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.272 КК України залишити без змін.

Відповідно до ч.4 ст.532 КПК України ухвала набирає чинності з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4