Провадження № 1-о/643/9/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова Задорожна А.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд справи за нововиявленими обставинами, -
ВСТАНОВИВ:
02.11.2021 до Московського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд справи №643/14047/21 за нововиявленими обставинами, в якій останній просив відновити справу №643/14221/21 у зв`язку з нововиявленими обставинами; викликати свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; витребувати з Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області матеріали кримінального провадження №000017 від 15.04.2021 разом з електронним носієм інформації, на якому зафіксовано процес вилучення майна; призначити за рахунок ОСОБА_1 проведення судової фототехнічної експертизи.
З врахуванням того, що ОСОБА_1 є зареєстрованим користувачем системи «Електронний суд» та вказану заяву подав в межах справи №643/14047/21, слідчий суддя приходить до висновку, що заявником допущено технічну помилку у прохальній частині заяви та помилково зазначено невірний номер справи №643/14221/21 замість вірного №643/14047/21 та вирішенню підлягає заява про перегляд справи №643/14047/21 у зв`язку з нововиявленими обставинами.
В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначає, що у провадженні Московського районного суду м. Харкова знаходилася справа №643/14047/21 за результатами розгляду якої слідчим суддею 12.10.2021 прийнято рішення про відмову у задоволенні його скарги на бездіяльність службових осіб Салтівської окружної прокуратури м. Харкова та Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна. Однак, при розгляді даної скарги суду не були відомі певні обставини, а саме: 13.07.2021 свідок бачив, як один з співробітників передавав на вулиці, біля під`їзду, де проводився обшук, не встановленій особі коричневу папку, а не встановлена особа достала з кишені сорочки предмет зовні схожий на згорнуті гроші та передала їх працівнику Харківського районного управління поліції, який проводив обшук.
Крім того, не було призначено та проведено за рахунок скаржника фототехнічну експертизу на встановлення чи спростування фактів викладеній в скарзі на бездіяльність службових осіб Салтівської окружної прокуратури м. Харкова та Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області.
Окрім цього, за фактом зникнення цінних речей відкрито декілька кримінальних проваджень щодо працівників Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області, які проводили обшук, розслідування яких здійснює другий слідчий відділ ТУ ДБР.
Також, 01 жовтня 2021 року дізнавач ОСОБА_4 намагався під видом відеокарти власника повернути власну відеокарту, яка має ознаки не працездатності. На долученій до заяви фотографії зображена референсна відеокарта, яких у власника було 3 однакових, у протоколі їх зазначено цифрою 3, однак під час судового засідання дізнавач ОСОБА_4 вказав, що на його думку, ці "умовні" цифрові позначенні зроблені ним для розрізнення вилученого майна. Тобто дізнавач ОСОБА_4 надав суду завідомо неправдиві твердження з метою власної наживи.
Дослідивши заяву з додатком, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Положення Глави 34 КПК України визначають порядок провадження за нововиявленими або виключними обставинами. Судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами (ч.1 ст.459 КПК України). Не пізніше наступного дня після надходження заяви до суду суддя перевіряє її відповідність вимогам статті 462 КПК України, і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами (ч.2 ст.464 КПК України). Ці положення дозволяють судді здійснити перевірку заяви до розгляду її по суті та вирішити питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами, або відмовити у відкритті такого провадження. У випадку якщо є підстави для відкриття провадження, зокрема, заява подана у відповідний строк, передбачений ст. 461 КПК України, та відповідає вимогам статті 462 КПК України до заяви та її змісту, суддя відкриває провадження.
Слідчий суддя звертає увагу на те, що заявник просить здійснити перегляд справи за нововиявленими обставинами на стадії досудового розслідування та/або стадії, що передує цьому, тобто до судового розгляду кримінального провадження у суді першої інстанції по суті.
Це підтверджується тим, що по суті заявник просить здійснити перегляд ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 12.10.2021 (справа №643/14047/21), постановленої за результатами розгляду його скарги на бездіяльність службових осіб Салтівської окружної прокуратури м. Харкова та Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна, поданої у порядку ст.303 КПК України (яка може подаватися лише на досудовому розслідуванні).
Разом з цим, перегляду за нововиявленими обставинами підлягають не всі судові рішення, а лише ті, якими завершується розгляд кримінального провадження по суті в суді відповідної інстанції.
Відповідно до ч.2 ст.459 КПК України визначено поняття нововиявлених обставин. Цією нормою передбачено, що процедура перегляду за нововиявленими обставинами застосовується до тих судових рішень, якими було завершено кримінальне провадження по суті, та які спричиняють певні кримінально-правові наслідки або констатують відсутність підстав для настання таких наслідків (тобто, вирок, ухвала про застосування примусових заходів виховного або медичного характеру, судові рішення судів апеляційної та касаційної інстанції щодо таких рішень).
На це вказує той факт, що у законодавстві передбачено гарантоване право на апеляційне оскарження судових рішень по суті, якими було завершено розгляд кримінального провадження, проте лише у обмежених випадках передбачено можливість оскарження ухвал суду, що постановлені до завершення провадження по суті.
Це також узгоджується із одним з основоположних аспектів верховенства права, яким є вимога щодо юридичної визначеності. Згідно із юридичною визначеністю у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (принцип згадується у рішенні Великої Палати Європейського суду з прав людини у справі Brumarescu проти Румунії від 28 жовтня 1999 року, заява № 28342/95, параграф 61). Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду.
Положення КПК України не вказують на можливість перегляду ухвал слідчих суддів за нововиявленими обставинами. У Главі 34 КПК України йдеться лише про суд (зокрема, п. 22 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачає, що судом першої інстанції є місцевий загальний суд, який має право ухвалити вирок або постановити ухвалу про закриття кримінального провадження, а також Вищий антикорупційний суд у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до його підсудності КПК України, а також апеляційний суд у випадку, передбаченому КПК України), а не про слідчого суддю (у п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України зазначено, що слідчим суддею є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 КПК України, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду; слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду). Процесуальний статус цих інститутів є різним. Крім того, ст.460 КПК України передбачено, що право подати заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами мають лише учасники судового провадження.
Ця ж позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду (ККС) Верховного Суду (ВС) від 03.02.2020 у справі № 522/14170/17 (провадження № 51-1836кмо19), та у постанові ККС ВС від 09.10.2018 у справі № 11-о/79615/2017 (провадження № 51-942км18). Зокрема, у першому згаданому рішенні зазначається також про те, що відсутність можливості перегляду за нововиявленими обставинами рішень слідчих суддів, ухвалених під час досудового розслідування, цілком компенсується іншими процесуальними механізмами (наприклад, необхідністю періодично переглядати обґрунтованість подальшого застосування запобіжного заходу, можливість подати слідчому судді клопотання про скасування чи зміну такого заходу, можливістю апеляційного оскарження окремих ухвал слідчого судді, можливістю заявити заперечення щодо законності ухвал слідчого судді в підготовчому судовому засіданні чи на стадії судового розгляду тощо). Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права (ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»). Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (ч. 5 ст. 13 цього ж Закону).
При цьому, як роз`яснив Європейський суд з прав людини у рішеннях по справах "Верітас проти України" та "Сокуренко та Стригун проти України", суд не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством.
З врахуванням вищенаведеного, слідчий суддя, не наділений повноваженнями переглядати за нововиявленими обставинами ухвалу слідчого судді, постановлену за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача та прокурора у порядку ст.303 КПК України.
Керуючись ст.ст.3, 303 КПК України, положеннями Глави 34 КПК України, Закону України «Про судоустрій і статус суддів», -
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд справи №643/14047/21 за нововиявленими обставинами.
Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала заяву, разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: А.М. Задорожна