УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 ,
про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мелітополь, українця, громадянина України, неодруженого, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без визначеного місця проживання на території м. Києва та Київської області, раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 15 серпня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0003181, -
В С Т А Н О В И В:
05 жовтня 2021 року слідчий СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий зазначив, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003181 від 15.08.2021, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий вважає за необхідне вирішити питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, оскільки останній обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, ризики, які враховувались раніше судом не змінилися та не зменшились, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти існуючим ризикам, щодо переховування від суду, можливого впливу на свідків та можливості вчинення інших кримінальних правопорушень.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених в ньому та просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилався на відсутність обставин на підтвердження ризиків, визначених статтею 177 КПК України, для продовження діючого запобіжного заходу. Зазначив, що підозрюваний має незадовільний стан здоров`я та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
У судовому засіданні підозрюваний підтримав позицію захисника.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділом Шевченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні за №0003181 від 15.08.2021, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

15.08.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.
15.08.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

16.08.2021 слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 13 жовтня 2021 року, включно.
04.10.2021 постановою Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців.
Таким чином, слідчий у клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У свою чергу, відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115КК України, що підтверджується матеріалами, долученими слідчим до клопотання, зокрема:

-Довідкою про стан здоров`я потерпілого ОСОБА_8 виданою Київською міською клінічною лікарнею № 17, від 15.08.2021 № 1047;

-Протоколом огляду місця події від 15.03.2021 за адресою: м. Київ, вул. Старовокзальна, буд. 25, яким зафіксовано місце вчинення кримінального правопорушення.;

-Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

-Протоколом пред`явлення особи до впізнання за участі потерпілого ОСОБА_8 ;

-Протоколами допиту свідків за участі свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ;

-Протоколами проведення слідчих експериментів за участі свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ;

- Іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Крім того, обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення встановлена слідчим суддею в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2021.
Водночас, при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Зазначаючи про наявність ризиків та необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий у клопотанні зазначає наступне.
Так, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК Україниобґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні закінченого замаху на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, тобто вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. З метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання підозрюваний ОСОБА_5 , який офіційно не працевлаштований, без визначеного місця проживання на території м. Києва та України, без визначеного місця реєстрації, раніше не судимий, не має стійких соціальних зв`язків, а отже, може виїхати за межі м. Києва та України, у тому числі на непідконтрольну територію, ухилятись від органів досудового розслідування, прокуратури та суду.

Ризик, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК Україниобґрунтовується тим, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні, показання яких мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, що яскраво характеризується вчиненим ОСОБА_5 діянням, а також тим, що ОСОБА_5 в ході виконання слідчих дій отримав ряд копій документів котрі нададуть останньому можливість фізично та психологічно вплинути на свідків та потерпілого, що може призвести до зміни показів вже допитаних осіб та відмови давати покази встановлених в ході досудового слідства очевидців події злочину.

Крім того, слідчий вказав на існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України,оскільки ОСОБА_5 може продовжити свою кримінально-протиправну діяльність та вчинити новий умисний тяжкий чи особливо тяжкий злочин із застосуванням насильства..
Крім того, вказує на те, що необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зумовлена винятковою складністю даного кримінального провадження та тим, що 15.11.2021 спливає строк запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, у зв`язку з необхідністю прийняття ряду процесуальних рішень, зокрема:
- отримати висновок судово-медичної експертизи на ступінь тілесних ушкоджень ОСОБА_8 ;

- завершити проведення судово-медичних експертиз;

- завершити проведення комплексної дактилоскопічної, молекулярно-генетичної та криміналістичної експертизи холодної зброї;
- з урахуванням зібраних у кримінальному провадженні доказів скласти повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 в остаточній редакції та допитати за зміненою підозрою;
- провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, потреба у яких може виникнути під час досудового розслідування;

- виконати вимоги ст.ст. 283, 290, 291 КПК України.
Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Суд приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що продовжують існувати ризики можливості переховуватися від суду та незаконного впливу підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду (продовження існування цього ризику), як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду.
Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.
При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Вказане зазначено у § 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000.
Разом з тим, суд приходить до висновку, що наведений у клопотанні слідчого ризик, який передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме щодо: продовження вчинення кримінальних правопорушень, не знайшов свого підтвердження.
Так, необґрунтовані ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, не можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на підтвердження чого Європейський суд з прав людини у справі «Мхітарян проти Російської Федерації», зазначив, що «на національній владі лежить обов`язок встановити існування конкретних фактів, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою. Перекладання на затриману особу тягаря доведення цих аргументів рівносильне скасуванню правила ст. 5 Конвенції, яка оголошує взяття під варту винятком з права на свободу, яке допустимо тільки в суворо визначених обставинах».
Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесено до категорії особливо тяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для скасування чи обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею також враховано вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних та сімейних зв`язків, наявність утриманців, а також інші обставини, які характеризують його особу та спосіб життя.
Приймаючи рішення, що лише такий запобіжний захід спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки. Наявність у справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, а тому, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. А відтак вважаю за необхідне задовольнити клопотання про продовження строку застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування альтернативного, більш м`якого запобіжного заходу.
З урахуванням фактичних обставин справи, даних, які характеризують особу підозрюваного, вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 Кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Також, враховуючи заяви сторони захисту та самого підозрюваного у судовому засіданні про незадовільний стан здоров`я останнього, керуючись ч.6 ст.206 КПК України слідчий суддя вбачає необхідність в невідкладному проведенні медичного обстеження підозрюваного.
Із огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 22, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 листопада 2021 року, включно.
Зобов`язати посадових осіб ДУ «Київський слідчий ізолятор» забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_5 .
Контроль за проведенням судово-медичного обстеження підозрюваної ОСОБА_5 , покласти на прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .
У межах здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні в порядку, передбаченому КПК України, зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні №0003181, повідомити суд про результати проведення судово-медичного обстеження.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.
Повний текст оголошено 11 жовтня 2021 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1