н/п 1-кс/953/9206/21
"23" вересня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Згідно ч. 1 ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження, у тому числі матеріали щодо кримінального проступку та щодо злочину, можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.
Відповідно до роз`яснень, що містяться у п. 16 Листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 р., однорідні питання, які потрібно з`ясовувати в рамках одного кримінального провадження шляхом застосування одного виду заходів забезпечення, можуть ініціюватись у рамках одного клопотання та вирішуватись слідчим суддею в одній ухвалі.
23.09.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшли вищевказані клопотання представника власника арештованого майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 та представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 .
ОСОБА_5 визнає себе винним у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, та бажає усунути заподіяну вчиненим злочином шкоду, а саме повернути ОСОБА_3 грошові кошти у розмірі 33 001 000,00 грн, які були ним безпідставно отримані та знаходяться на його рахунку № НОМЕР_1 в АТ «ОЩАДБАНК».
Усунути заподіяну шкоду ОСОБА_5 може лише шляхом перерахування грошових коштів у розмірі 33 001 000,00 грн, які знаходяться на рахунку ОСОБА_5 № НОМЕР_1 в АТ «ОЩАДБАНК», на рахунки ОСОБА_3 , які відкриті на її ім`я.
ОСОБА_3 стало відомо, що підозрюваний ОСОБА_5 бажає усунути заподіяну їй матеріальну шкоду. Для цього ОСОБА_5 склав заяву, адресовану АТ «ОЩАДБАНК», про повернення безпідставно отриманих ним грошових коштів у розмірі 33 001 000,00 грн та просив їх перерахувати з рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «ОЩАДБАНК» на його ім`я, на рахунки ОСОБА_3 .
З огляду на те, що власником грошових коштів у розмірі 33 001 000,00 грн, які знаходяться на рахунку ОСОБА_5 № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «ОЩАДБАНК», є ОСОБА_3 , а не ОСОБА_5 , що визнається самим ОСОБА_5 , заявник звертається з цим клопотанням про часткове скасування арешту..
Заявники - представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 та представник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, в якій вимоги своїх заяв підтримали та просили задовольнити.
Прокурор в судове засідання не прибув, подав на адресу слідчого судді заяву, в якій проти задоволення цих клопотань не заперечує, просить судове засідання проводити без його участі.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
ОСОБА_5 та інші учасники групи, встановивши через, невстановлених осіб, відомості щодо наявних грошових коштів на рахунках ОСОБА_3 , відкритих у АТ «»Ощадбанк», на суму понад 37 млн. грн., розробили злочинний план по їх заволодінню та погодились діяти згідно з єдиним злочинним планом. Усвідомивши кожен свою роль, учасники групи приступили до реалізації розробленого єдиного злочинного плану.
Влітку 2021 року, точна дата в ході розслідування не встановлена, знаходячись у невстановленому в ході досудового розслідування місці, за невстановлених в ході досудового розслідування обставинах, ОСОБА_5 , діючи разом з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими на теперішній час особами, виготовили підроблений документ шляхом внесення в нього завідомо неправдивих відомостей щодо позики ОСОБА_3 у ОСОБА_5 грошових коштів у сумі 33 000 000 грн., а саме: договір позики від 12.02.2019 року, нібито, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 . Місце складання м.Київ. Відповідно до інформації, внесеної до зазначеного документу, фізична особа громадянин України ОСОБА_5 передав у власність, а ОСОБА_3 прийняла та зобов`язалась повернути грошові кошти у сумі 33 млн. грн.. строком до 12.06.2019 року включно.
Надалі, у липні - серпні 2021 року, точна дата в ході досудового розслідування не встановлена, реалізовуючи спільний злочинний умисел, ОСОБА_5 , з метою заволодіння грошовими коштами ОСОБА_3 , діючи з відома та за попередньою домовленістю з іншими учасниками групи, а саме: з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими особами, усвідомлюючи відсутність законних підстав на перерахування грошових коштів, діючи згідно злочинного плану, отримав підроблений виконавчий напис, виданий приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , про стягнення з ОСОБА_3 коштів у сумі 33 001 000 грн. на користь ОСОБА_5 , який подав приватному виконавцю виконавчого округу Харківської області ОСОБА_11 , що прийняв його на примусове виконання.
На підставі вказаного підробленого та наданого ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими особами документу, приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області ОСОБА_11 , постановою від 02.08.2021 накладений арешт на кошти, нібито, боржника ОСОБА_3 , що розміщені на рахунках у АТ «Ощадбанк». У подальшому, 04.08.2021 на підставі постанови про зняття арешту з коштів від 04.08.2021 та платіжної вимоги № 66353155 від 04.08.2021 грошові кошти у сумі 36 301 600.00 грн. були списані із рахунків НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , відкритих ОСОБА_3 , та надійшли на рахунок приватного виконавця ОСОБА_11 , який у подальшому частину грошових коштів, а саме 33 001 000 грн. перерахував на рахунок ОСОБА_5 відповідно до отриманого виконавчого напису, в результаті чого ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , отримали можливість ними розпоряджатись, спричинивши таким чином матеріальну шкоду у особливо великому розмірі.
Продовжуючи реалізовувати спільний з іншими учасниками групи злочинний умисел, спрямований на фактичне заволодіння грошовими коштами ОСОБА_3 , що перебували у віданні третіх осіб, та отримання можливості ними розпоряджатись, 05.08.2021 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , приблизно о 16 годині, точний час в ході досудового розслідування не встановлений, прибули до м. Київ та направились до відділення АТ «Ощадбанк», що розташоване по вул. Володимирській, 22, у м. Києві, де ОСОБА_7 та ОСОБА_9 залишились на вулиці для сповіщення учасників групи у разі прибуття правоохоронців, а ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні вказаного банківського відділення, ввівши в оману представників банківської установи щодо своїх повноважень та законності отримання грошових коштів, використовуючи завідомо підроблені документи, а саме: договір позики від 12.02.2019 року, нібито, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , звернулись до співробітників банку із заявкою на отримання коштів у сумі 33000000 грн., після чого були затримані співробітниками поліції.
З метою відшкодування спричиненої матеріальної шкоди підозрюваний ОСОБА_5 просить частково скасувати арешт на кошти, у розмірі 33001000грн.00коп. з його рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «ОЩАДБАНК», які фактично належать потерпілій ОСОБА_3 , від якої слідчому судді подано аналогічну заяву.
Згідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної ним в п. 2 р. 2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження», 2014 рік, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваною.
Статтями 7, 16 КПК України визначено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканність права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим кодексом.
Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифіковано Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України, є розумність строків. Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Таким чином, враховуючи наслідки арешту майна для власника майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, розумні строки, слідчий суддя вважає доведеним заявником, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для скасування арешту, в тій частині грошових коштів, що зазначена заявниками.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1