справа № 361/1250/22
провадження № 1-кс/361/298/22
УХВАЛА
Іменем України
28 березня 2022 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ;

за участю: прокурора: ОСОБА_3 ,

підозрюваної: ОСОБА_4 ;

захисника - адвоката ОСОБА_5 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області клопотання слідчого слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Полтави, громадянка України, з середньою освітою, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , працює ГО «Альянс миротворців» з пошуку зниклих дітей, маючої на утримання малолітню дитину сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не інваліда, не депутата, раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СВ розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000608 від 27 березня 2022 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26 березня 2022 року приблизно о 21 годині 40 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у кімнаті що за адресою: АДРЕСА_2 , де в ході спілкування, між нею та ОСОБА_9 , у зв`язку з раптово виниклими неприязними відносинами, відбулась словесна сварка, під час якої у ОСОБА_4 , виник умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 .

В цей же час, 26 березня 2022 року приблизно о 22 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 реалізуючи свій умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , перебуваючи в тому ж місці, взяла до рук предмет зовні схожий на ніж та тримаючи його в руці, нанесла ним 1 удар в область спини та 1 удар о область грудної клітини справа, спричинивши ОСОБА_9 , тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення правої плевральної порожнини з пошкодженням з пошкодженням міжреберних судин, верхньої та середньої долі правої легені та черевної порожнини з пошкодженням купола діафрагми, правої долі печінки та жовчного міхура. Внутрішньоплевральна та внутрішньочеревна кровотеча. Різана рана правого передпліччя, колото-різана рана спини..

27 березня 2022 року відомості про вчинений злочин внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000608 від 27 березня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У подальшому, 27.03.2022 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено про підозру у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчий в клопотанні стверджує, що підозра обґрунтована, існують ризики, передбачені п. п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому наявні обставини застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки це єдиний запобіжний захід, який здатен забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків та унеможливить реалізацію вищевикладених ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Щодо неможливості застосувати більш м`який запобіжний захід, аніж тримання під вартою, слідчий вказує на те, що інші запобіжні заходи не в змозі запобігти ризикам, зазначеним в клопотанні, та забезпечення належної поведінки підозрюваної

На підставі викладеного, слідчий, за погодженням прокурором, просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного без визначення розміру застави.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив суд задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні проти клопотання не заперечувала, просила застосувати інший запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, оскільки одна виховує дитину.

Сторона захисту заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі. Вважає за можливе обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшла до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділом Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000608 від 27 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

27.03.2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

27.03.2022 року ОСОБА_4 згідно ст. ст. 42, 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатнім, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідча суддя дійшла висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Оцінюючи наявність ризиків, на які посилалась у своєму клопотанні слідчий та прокурор, слідчий суддя враховує наступне.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Тому, аналізуючи даний ризик, слідчий суддя звертає увагу, що підозрювана працює, судовим розглядом встановлено, що має на утриманні малолітню дитину, до адміністративної відповідальності раніше не притягувалась, має визначене, постійне місце проживання, раніше не судима, не залишила місце скоєння злочину, та сприяє слідству, а відтак слідчим та прокурором даний ризик, на переконання слідчого судді не доведено.

Щодо ризику , передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема впливу на свідків, які проживають з підозрюваною під одним дахом, слідчий суддя зазначає, що даний ризик прокурором не доведено, оскільки ОСОБА_4 не спростовує оголошену підозру, вказує, що свідки допитані, тому слідчим не доведено як само підозрювана може впливати на інших учасників кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя не вважає доведеним прокурором факт погрози та помсти свідкам та підозрюваною.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як вже зазначалося, слідча суддя вважає доведеним наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Одночасно, слідча суддя вважає необхідним при обранні запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 , крім вищевказаного, врахувати те, що вона має постійне місце проживання, працює, виховує сина, до відповідальності не притягувалась,не спростовує підозри, кається, а також те, що у кримінальному провадженні проведено низку основних слідчих дій.

Згідно з ч. ч. 1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ);

- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваної ОСОБА_4 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обґрунтованим застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя враховую те, що під час оголошеного у країні воєнного стану та мобілізації, застосування до жінки, яка виховує дитину одна, запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може призвести до порушення прав дитини, яка перебуває на постійному утриманні матері.

Як передбачено ч. 1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

З урахуванням того, що підозрювана проживає на території Київської області, в м. Бровари, де Постановою Кабінету Міністрів України від 08.07.2020 № 573 «Питання запровадження та здійснення деяких заходів правового режиму воєнного стану». запроваджено комендантську годину в умовах оголошеного воєнного стану, тому обмеження і застосування до підозрюваної домашнього арешту у нічний час, а саме з 21 год 00 хв. до 06 год. 00 хв., слідчий суддя вважає за обґрунтованим застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби, строком на 60 днів, з одночасним покладенням на неї обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя, вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання відмовити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, а саме: з 21 год 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби за місцем проживання, а саме: АДРЕСА_2 , строком на 2 місяці, тобто до 26 травня 2022 року включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора чи слідчого;

- не відлучатися за територію Броварського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- заборонити спілкування із потерпілим та свідками у зазначеному кримінальному провадженні на час дії цього запобіжного заходу;

- здати на зберігання паспорт (паспорти) для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 та інші документи, що дають право на виїзд в Україну;

Роз`яснити, підозрюваній, що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ознайомити та вручити підозрюваній під розпис копію ухвали.

Роз`яснити підозрюваній, що порушення покладених на неї слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1