Номер провадження:1-кп/521/1573/21
У Х В А Л А

08 листопада 2021 року Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

в присутності обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт та додані до нього документи за обвинуваченням:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Арциз, Одеської області, громадянина України, із середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого.

у скоєнні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

24.09.2021 року до Малиновського районного суду м. Одеси для розгляду по суті надійшов обвинувальний акт, затверджений прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001156 від 03.09.2021 року відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України.
В судове засідання не з`явились потерпілий ОСОБА_6 , представник потерпілого ТОВ «Гараж Мобайл Груп» ОСОБА_7 , надали суду заяви про розгляд судового засідання без їх участі.

Суддею було поставлено на обговорення питання про можливість проведення судового засідання за даною явкою.

Прокурор, обвинувачений та його захисник, кожен окрема, вважали можливим продовжити розгляд справи за даною явкою.

Суд вислухавши думку учасників судового розгляду, вважає можливим продовжити попередній розгляд справи за відсутністю потерпілих.

Відповідно до положень ст. 314 КПК України першочерговим завданням підготовчого судового засідання є вирішення питання про можливість призначення судового розгляду, у зв`язку з чим, суд з`ясовує, чи наявні підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 1 ст. 314 КПК України.
З цією метою, у підготовчому судовому засіданні судом було з`ясовано думку учасників судового провадження щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту або наявності підстав для прийняття рішення про його повернення.
Прокурор просили суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а підстав для прийняття рішення про його повернення немає.
Захисник ОСОБА_5 вважала неможливим призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту та заявила клопотання про його повернення прокурору, посилаючись на те, що вході досудового розслідування прокурором та слідчим приймались процесуальні рішення без залучення діючого захисника, чим порушили вимоги ст. 290 КПК, на підставі чого всі процесуальні дії є недопустимими доказами.
Обвинувачений підтримав думку захисника.
Суд, дослідивши обвинувальний акт, заслухавши думку прокурора та інших учасників кримінального провадження, проаналізувавши доводи клопотання захисника про повернення обвинувального акту, приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на таке.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право, зокрема, повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Для ухвалення рішення про повернення обвинувального акту прокурору суд має встановити невідповідність такого обвинувального акта вимогам Кримінального процесуального кодексу.
Так, відповідно до ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого; прізвище ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта; дату та місце його складання та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.
До обвинувального акту додається: 1) реєстр матеріалів досудового розслідування; 2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; 3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування; 4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; 5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації. (ч. 2-4 ст. 291 КПК України)
Дослідивши поданий у межах даного кримінального провадження обвинувальний акт, суддя приходить до висновку, що вказані вимоги до обвинувального акту стороною обвинувачення були дотримані.
Так, суддею встановлено, що поданий до суду обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки він містить відомості, які передбачені п. 1-9 ч. 2 ст. 291 КПК України, підписаний слідчим та прокурором, який його затвердив і до нього додано передбачені кримінальним процесуальним законом додатки.
В обвинувальному акті міститься виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на статті закону України про кримінальну відповідальність та сформульовано обвинувачення із зазначенням дій, які були вчинені обвинуваченим, а також обставини, які, відповідно до положень КПК України підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.
Матеріали кримінального провадження не направляються в суд одночасно з обвинувальним актом. Таким чином, суд до початку судового розгляду позбавлений можливості знайомитися із доказами, отриманими під час досудового розслідування. Це означає, що обвинувальний акт має містити деталізований опис фактичних обставин кримінального правопорушення, який дозволить суду прийняти рішення про можливість подальшого судового розгляду за даним обвинувальним актом. Таким чином, «кримінальна позовна заява» прокурора має бути зрозумілою суду, її окремі частини не повинні суперечити одна одній. Обвинувальний акт не повинен містити посилань на докази, отримані протягом досудового розслідування. Проте, обвинувальний акт має бути результатом оцінки прокурором зібраних доказів, при цьому необхідно враховувати, що всі висновки, викладені в обвинувальному акті, будуть перевірені судом в межах судового розгляду.
Суд вважає, що є достатні підстави для призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту та доданих до них документів.

Разом з цим, в ході судового засідання прокурор подав до суду письмове клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою.
В ході судового засідання прокурор подані ним клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК та на обставини, які на думку прокурора свідчать про їх обґрунтованість. Також згідно ч. 5 ст. 182 КПК визначити розмір застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Захисник заперечувала проти задоволення зазначеного клопотання прокурора, просила застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді нічного з 22:00 до 07:00 ранку домашнього арешту.
Обвинувачений, підтримав позицію свого захисника.
Суд, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, дослідивши подане прокурором клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, прийшов до наступних висновків.
Стаття 177 КПК України, встановлює, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з цим, ст.178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Обвинуваченому ОСОБА_4 оголошено підозру у вчиненні тяжкого злочину. Під час вивчення мети та підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом встановлено, що заявлені органом досудового розслідування ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, які були підставою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу слідчим суддею не зменшилися.
Обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу передбачені ст.178 КПК України, також були перевірені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу.
Враховуючи особу обвинуваченого, який обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання винуватим (за кримінальне правопорушення передбачене ч. 3 ст.185 КК України може бути призначене покарання лише у вигляді позбавлення волі від трьох до шести років), вік та стан здоров`яобвинуваченого, які не перешкоджають йому утримуватись під вартою, відсутність міцних соціальних зв`язків, неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів та на даний час притягається до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних кримінальних правопорушень Овідіопольським районним судом Одеської області, не має постійної роботи та доходів.
Судом не приймаються до уваги доводи захисника щодо можливості застосування до обвинуваченого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, оскільки він не обґрунтовані матеріалами кримінального провадження.
З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що на підставі наданих суду матеріалів кримінального провадження, обставин та характеру вчиненого злочину, особи обвинуваченого, на даний час неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід, оскільки вони не зможуть запобігти наявним ризикам, передбаченим ч.1ст.177 КПК України, оскільки вони об`єктивно існують.
Суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про її особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України, суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, який складає 20 прожиткових мінімумів для працездатної особи.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 194, 196, 205, 309, 372, 376 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:
Призначити судовий розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України у відкритому судовому засіданні на 08.11.2021 року о 13 годині 30 хвилин, в приміщенні Малиновського районного суду міста Одеси, за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, а також свідків, забезпечення явки яких, в порядку ч.3 ст.23 КПК України, покласти на сторону обвинувачення.
Клопотання прокурора Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 задовольнити.
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеській слідчий ізолятор» строком на 60 /шістдесят/ діб.
Строк дії ухвали про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , обчислюється з 08.11.2021 р., та припиняє свою дію 07.01.2022 року.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику, направити копію ухвали до в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Визначити розмір застави як альтернативної міри запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків передбачених КПК України у розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 08.11.2021 року складає суму у розмірі 47 580 гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
- не відлучатися із міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.
Ухвала суду підлягає оскарженню в частині обрання запобіжного заходу.
Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Головуючий суддя: ОСОБА_1