Справа № 991/8694/21
Провадження 1-кс/991/8825/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2021 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_3 про допит свідка під час досудового розслідування у судовому засіданні,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшло вказане клопотання, в якому захисник просить допитати ОСОБА_8 як свідка під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000060 від 03.02.2021 за підозрою ОСОБА_7 за ч. 4 ст. 368 КК України у судовому засіданні з приводу відомих їй обставин провадження з наведених питань.

Клопотання обґрунтоване тим, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000060 від 03.02.2021 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Захисник зазначає, що підставою для реєстрації кримінального провадження стала заява ОСОБА_9 , який є особою зі зміненими анкетними даними, у якій зазначено про готування до одержання рядом осіб, серед яких член Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей (далі КРАІЛ) ОСОБА_8 , неправомірної вигоди у вигляді коштів в особливо великому розмірі від здобувачів ліцензій за прийняття рішення щодо видачі ліцензій на провадження діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор букмекерської діяльності. Також наведено перелік суб`єктів господарювання, щодо яких створено формальні перешкоди для одержання неправомірної вигоди.

Згідно повідомлення від 21.08.2021 про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 4 ст. 368 КК України, йдеться про одержання неправомірної вигоди за видачу дозвільних документів з організації та проведення азартних ігор в інтересах ПП «Проммеханізація» та ПП «Азов Трейд-ХХІ».

На час повідомлення про підозру ОСОБА_7 обіймав посаду члена КРАІЛ з 30.10.2020.

Згідно з офіційним сайтом КРАІЛ до складу комісії, крім ОСОБА_7 , станом на дату повідомлення про підозру, також входили такі особи: ОСОБА_10 голова комісії, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 члени комісії.

У ході надання правової допомоги встановлено, що членкиня КРАІЛ ОСОБА_8 , з початку досудового розслідування, а саме з 03.02.2021, як свідок не допитувалась. Захисник стверджує, що тривалість непроведення цієї слідчої дії з її участю впливає на повноту запам`ятовування фактів для викладу їх потім на допиті.

Тривалість непроведення слідчої дії та вплив у зв`язку з цим на повноту відтворення подій, які можуть мати значення для з`ясування обставин, на думку захисника є іншою обставиною у розумінні ч. 1 ст. 225 КПК України, яка впливає на повноту та достовірність показань.

У судовому засіданні захисники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , позицію, висловлену у скарзі, підтримали, просили її задовольнити.

Національне антикорупційне бюро України явку представника у судове засідання не забезпечило, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлене належним чином. На електронну поштову адресу суду від детектива Національного бюро ОСОБА_14 надійшла письмова заява, у якій він просить судове засідання провести без його участі. Детектив також надіслав письмові заперечення на клопотання, у яких зазначив, що захисник у клопотанні не навів, якими саме відомостями володіє або може володіти ОСОБА_8 , що мають істотне значення для кримінального провадження та відповідно до ст. 91 КПК України підлягають доказуванню. Крім того, захисник жодним чином не обґрунтовує винятковість підстав, які відповідно до ст. 225 КПК України, свідчать про необхідність та обов`язковість допиту свідка саме у судовому засіданні. Викладені у клопотанні твердження захисника про те, що не проведення допиту ОСОБА_8 як свідка вплине на повноту запам`ятовування фактів для їх викладу під час допиту не є підставою для допиту останньої в порядку ст. 225 КПК України. У зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні клопотання захисника.

Заслухавши пояснення захисників, дослідивши письмові заперечення та матеріали скарги, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Розглядаючи клопотання про допит свідка в порядку ст. 225 КПК України, слідчий суддя, досліджуючи його зміст та матеріали, додані до нього, оцінює обґрунтованість клопотання і визначає, чи мають місце обставини, які зумовлюють допит зазначених осіб, та унеможливлюють його проведення під час судового засідання.

Відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.
Згідно із ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження має право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб.
Тобто, право сторони кримінального провадження звернутись до слідчого судді з клопотанням про проведення такої слідчої дії виникає за наявності виняткових випадків, пов`язаних:

1) з необхідністю отримання показань від свідка чи потерпілого під час досудового розслідування;

2) з наявністю обставин, які можуть унеможливити допит зазначених осіб у суді або вплинути на повноту чи достовірність їх показань.

Вжите в частині першій ст. 225 КПК України формулювання «інші обставини» свідчить про невичерпність переліку таких обставин, наголошуючи на існуванні вірогідності унеможливити допит свідка чи потерпілого в суді або вплинути на повноту чи достовірність їх показань.

Водночас, для необхідності застосування такого механізму допиту свідків сторона кримінального провадження, яка звернулась із клопотанням про допит свідка у судовому засіданні, має довести наявність таких виняткових випадків, які б виправдовували доцільність на певній стадії досудового розслідування допитувати свідків саме на підставі такої норми.
Для доцільності допиту свідків під час досудового розслідування у судовому засіданні необхідно, щоб такі умови вже існували, а ризики - були наявними.
Зазначене цілком узгоджується із положеннями ст. 23 КПК України, відповідно до якої суд має безпосередньо сприймати показання свідків у судовому засіданні.
За результатом розгляду клопотання та матеріалів доданих до нього встановлено, що детективи Національного бюро здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000060 від 03.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

21 серпня 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, а саме в проханні службовою особою надати неправомірну вигоду в особливо великому розмірі за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду або в інтересах інших осіб, дій з використанням наданої влади та в одержанні службовою особою неправомірної вигоди в особливо великому розмірі за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду або в інтересах інших осіб, дій з використанням наданої влади.

До клопотання на підтвердження обставин, на які посилається захисник, додано копії: заяви ОСОБА_15 про вчинення кримінального правопорушення; протоколу допиту свідка (зі зміненими даними) ОСОБА_9 від 03.02.2021, якого допитано у кримінальному провадженні № 0000060 від 03.02.2021; розпорядження Кабінету Міністрів України від 09.12.2021 № 1633-р «Про звільнення ОСОБА_8 з посади члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей у зв`язку з переходом на іншу роботу» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 23.12.2021 № 1691-р «Про тимчасове покладення виконання обов`язків Голови Державної податкової служби України на ОСОБА_8 ».

Захисники стверджують, що тривалість досудового розслідування - 11 місяців, зміна ОСОБА_8 місця роботи та значне навантаження відповідно до розподілу функціональних обов`язків на новому робочому місці, є тими обставинами, які можуть вплинути на повноту та достовірність її показань, що зумовлює необхідність проведення допиту останньої в порядку ст. 225 КПК України.
Водночас, доводи захисників про існування вірогідності впливу наведених обставин на повноту чи достовірність показань свідка ґрунтуються виключно на припущеннях.

Тривалість досудового розслідування та зміна місця роботи свідком, у розумінні ст. 225 КПК України, не є «іншими обставинами», що можуть беззаперечно вплинути на повноту чи достовірність показань свідка, а отже, як кожна окремо так і в сукупності, не доводять наявності виняткового випадку для допиту свідка під час досудового розслідування у судовому засіданні.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання захисника ОСОБА_3 не підлягає задоволенню, з огляду на його не обгрунтованість.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 225, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1