УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.01.2022 року слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області Гонтар Д.О., за участю секретаря Віноградової А.Ю., розглянувши в судовому засіданні клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури Риженко Н.М. про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0002377 від 28.12.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Херсонської окружної прокуратури Риженко Н.М., звернулась до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на автомобіль ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ( м.т. НОМЕР_2 ) з забороною розпорядження та відчуження транспортного засобу.

Мотивуючи клопотання, прокурор вказує, що сектором дізнання Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002377 від 28.12.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Херсонського управління поліції надійшло повідомлення від сервісного центру № 6541 про те, що з питанням перереєстрації на нового власника звернувся гр. ОСОБА_1 , 1964 р.н., при перевірці транспортного засобу ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 експертами було встановлено, що номер двигуна знищено механічним способом.

28.12.2021 року дані відомості було внесено до ЄРДР з кваліфікацією за ст. 290 КК України, а саме знищення, підробка або заміна ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміна без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу.

28.12.2021 року автомобіль ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки положеннями ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами являються матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно чинного законодавства України, транспортні засоби як джерела підвищеної небезпеки та предмети, які становлять велику матеріальну цінність, повинні піддаватися ідентифікації. З цією метою вони, а також їх найважливіші вузли та агрегати позначаються індивідуальними номерами, причому номер шасі або кузова вказується в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу. Використання транспортного засобу та його складових під дійсними ідентифікаційними номерами попереджує вчинення інших посягань у сфері безпеки руху та експлуатації транспорту, зокрема злочинів, передбачених ст. ст. 286, 287, 289 КК України, оскільки сприяє встановленню транспортного засобу, який став знаряддям або предметом злочину.

Під ідентифікаційним номером слід вважати реєстраційний номер транспортного засобу - табличку, яка встановлюється спереду та позаду транспортного засобу і містить графічні символи та певну комбінацію букв та цифр. Цей знак (реєстраційний номер) в Україні видається територіальними сервісними центрами МВС. Індивідуальний номер двигуна, шасі (кузова) транспортного засобу наноситься заводом-виготовлювачем на передній панелі під капотом легкового автомобіля або над аркою переднього колеса та дублюється на окремих табличках, закріплених в салоні (кабіні), на рамі мотоцикла тощо. У ньому вказуються дата випуску, тип кузова,номер двигуна, шасі або кузова, під яким транспортний засіб випущений із заводу, а на табличці додатково - країна, де виготовлено транспортний засіб, підприємство-виготовлювач, тип та робочий об`єм двигуна.

Такі номери, призначені для ідентифікації автомобіля в процесі руху, під час його реєстрації, перереєстрації, технічного огляду, вказуються в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу і містяться в базі даних ІПНП. При заміні реєстраційного номера, двигуна, кузова (шасі) до реєстраційних документів вносяться відповідні зміни або вони замінюються на нові.

Підставою та метою арешту згідно п.1 ч.2 ст. 170 КПК України у даному кримінальному провадженні є збереження речових доказів, а саме транспортного засобу, доки на ньому збереглися сліди злочину, оскільки для проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження за ст. 290 КК України необхідно провести судову автотехнічну експертизу.

Завданням арешту майна згідно ч.2 ст. 170 КПК України є запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, перетворення, відчуження, а також запобігання можливості власником знищити слідову інформацію, яка на ньому зафіксована.

Враховуючи вищевикладене, з метою збереження речових доказів, та в подальшому проведення судових експертиз виникла необхідність звернутись до суду з клопотанням про накладення арешту на автомобіль ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 , так як іншим шляхом не має можливості, провести першочергові слідчі дії при розслідуванні кримінального правопорушення (проступку), а також суттєво впливає на оптимізацію проведення слідчих дій, та визначення правильної послідовності проведення таких дій.

Ухвалою слідчого судді від 29.12.2021 клопотання дізнавача про накладення арешту, відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України було повернуто прокурору для усунення недоліків та надано час, а саме 72 години з моменту отримання (04.01.2022) вищевказаної ухвали.

Посилаючись на вищевикладені обставини, прокурор просить клопотання задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, зі змісту якої вбачається, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить розглянути клопотання за її відсутності, додаткових пояснень до клопотання не має.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлявся у відповідності до норм діючого законодавства, причини неявки не повідомив.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню частково, оскільки вилучене майно має значення для кримінального провадження, так як зберегло на собі сліди злочину, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто містить ознаки речових доказів, зазначених в ст. 98 КПК України та крім того, визнане речовим доказом відповідною постановою дізнавача від 28.12.2021 року.

Також слідчий суддя вважає за необхідне заборонити розпоряджатися зазначеним майном, оскільки існує можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі вищезазначеного майна.

В свою чергу, клопотання в частині заборони відчуження майна задоволенню не підлягає, оскільки окрема можливість такої заборони не передбачена нормами КПК України, при цьому слідчий суддя звертає увагу на ту обставину, що саме накладення арешту на майно позбавляє можливості здійснювати його відчуження.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури Риженко Н.М. про накладення арешту на майно задовольнити частково.

Накласти арешт на автомобіль ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ( м.т. НОМЕР_2 ), із забороною розпоряджатися вказаним майном.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяД. О. Гонтар