Справа № 541/164/22
Провадження № 1-кс/541/107/2022
Миргородський міськрайонний суд Полтавської області
У Х В А Л А

27 січня 2022 рокум.Миргород

Слідчий суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на протиправну бездіяльність прокурора Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В :
26.01.2022 ОСОБА_2 звернувся через засоби поштового зв`язку до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області зі скаргою на протиправну бездіяльність прокурора Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства (пункт 1 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Статтею 3 КПК України передбачено, що саме до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Також цією статтею визначено сторони кримінального провадження з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

У статті 7 КПК України зазначено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості тощо.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом, як того вимагають стаття 7 Загальної декларації прав людини та частина перша статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом. Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Правилами про підсудність забезпечується також рівність усіх громадян перед законом і судом (стаття 24 Конституції України та стаття 10 КПК України). Чітко встановлена законом підсудність як прояв цієї конституційної засади набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (рішення у справі «Фельдман проти України»).

Частиною шостою статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

Тому слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцезнаходженням (реєстрацією) відповідного державного органу. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та має наслідком скасування судового рішення.

Відповідно до пункту 31 розділу ХІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2023 року.
Слідчий суддя прийшов до висновку, що дана скарга ОСОБА_2 на протиправну бездіяльність прокурора Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань територіально не підсудна Миргородському міськрайонному суду Полтавської області, оскільки скарга стосується бездіяльності прокурора Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури, даний відділ прокуратури зареєстрований та здійснює свою діяльність на території колишнього Лохвицького району, також Лохвицький районний суд Полтавської області продовжує здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться Лохвицький відділ Миргородської окружної прокуратури Полтавської області.
Додатково слідчий суддя звертає увагу, що ні Лохвицький відділ Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ні Миргородська окружна прокуратура Полтавської області не є юридичними особами.
З огляду на викладене клопотання підлягає поверненню.
Керуючись ст. 174 КПК України,
У Х В А Л И В :
Скаргу ОСОБА_2 на протиправну бездіяльність прокурора Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути ОСОБА_2 .
Роз`яснити ОСОБА_2 , що з метою вирішення питання про оскарження протиправної бездіяльності прокурора Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, йому необхідно звернутися з відповідним клопотанням до Лохвицького районного суд Полтавської області.
Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, якай його подала, разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішенням судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_1