Справа № 591/5513/16-к
Провадження 1-кп/991/102/19
УХВАЛА
Іменем України

27 жовтня 2021 року м. Київ

Головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції)

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора ОСОБА_5 про звернення із запитом про надання міжнародної правової допомоги щодо допиту свідка ОСОБА_10 в режимі відеоконференції з території Угорщини та клопотання адвоката ОСОБА_8 захисника обвинуваченого ОСОБА_6 щодо виклику свідка ОСОБА_10 для допиту в судовому засіданні у приміщенні Вищого антикорупційного суду у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000037 від 27 квітня 2016 року, за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Тула, Росія, українця, громадянина України, який зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у м. Суми, українця, громадянина України, який зареєстрований та проживає в АДРЕСА_2 , раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

1.Зміст заяви і позиції учасників судового провадження.
Прокурором ОСОБА_5 заявлено клопотання про звернення з запитом про міжнародну правову допомогу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000037 від 27 квітня 2016 року. У вказаному клопотанні прокурор просить звернутись до уповноважених органів Угорщини з запитом про надання міжнародної правової допомоги у формі допиту як свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 шляхом проведення відеоконференції.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_10 на даний час проживає у Угорщині та до кінця 2021 року не планує повертатись в Україну. Зважаючи на те, що свідок не може прибути за викликом до Вищого антикорупційного суду для дачі показань безпосередньо в судовому засіданні, сторона обвинувачення вважає, що вказані обставини є підставою для здійснення допиту цього свідка в режимі відеоконференції в порядку міжнародного співробітництва із уповноваженими органами Угорщини.

Прокурор зазначив, що місце перебування ОСОБА_10 в Угорщині встановлено за допомогою наданих ним у мобільному додатку Viber з телефону НОМЕР_1 , фотокопій документів, які підтверджують працевлаштування та проживання свідка на території Угорщини за адресою: АДРЕСА_3 ( АДРЕСА_4 ).

Приймаючи до уваги важливість показань свідка ОСОБА_10 , який є заявником у цьому провадженні, прокурор просив провести його допит за допомогою відео- (у разі неможливості відео- або телефонної) конференції за запитом компетентного органу України у порядку ст. 567 КПК України.

Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та їх захисники ОСОБА_8 і ОСОБА_9 заперечували проти задоволення клопотання прокурора, у зв`язку з тим, що на думку сторони захисту, відсутні підстави вважати, що свідок ОСОБА_10 , про допит якого клопоче прокурор, не може безпосередньо брати участь у судовому провадженні. Так, за твердженням захисника факт проживання цього свідка на території іншої держави не є поважною причиною для неприбуття свідка у судове засідання, а отже і підставою для проведення дистанційного судового провадження.

Одночасно з висловленням позиції щодо заявленого прокурором клопотання, захисник ОСОБА_8 заявив клопотання про виклик свідка ОСОБА_10 для допиту в судовому засіданні у приміщенні Вищого антикорупційного суду у рамках міжнародного співробітництва з Угорщиною.

2.Релевантне законодавство.
Відповідно до ч. 1 ст. 95 КПК України показання це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження.

Згідно із ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Згідно із ч. 1 ст. 134 КПК України слідчий суддя під час досудового розслідування чи суд під час судового провадження має право за власною ініціативою або за клопотанням слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, потерпілого, його представника здійснити судовий виклик певної особи, якщо слідчий суддя чи суд встановить наявність достатніх підстав вважати, що така особа може дати показання, які мають значення для кримінального провадження, або її участь у процесуальній дії є обов`язковою.

Частиною 1 ст. 135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Згідно із ч. 7 ст. 135 КПК України повістка про виклик особи, яка проживає за кордоном, вручається згідно з міжнародним договором про правову допомогу, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а за відсутності такого - за допомогою дипломатичного (консульського) представництва.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 541 КПК України міжнародна правова допомога це проведення компетентними органами однієї держави процесуальних дій, виконання яких необхідне для досудового розслідування, судового розгляду або для виконання вироку, ухваленого судом іншої держави або міжнародною судовою установою.

Згідно із ч. 1 ст. 551 КПК України суд, прокурор або слідчий за погодженням з прокурором надсилає до уповноваженого (центрального) органу України запит про міжнародну правову допомогу у кримінальному провадженні, яке він здійснює.

Відповідно до ч. 2 ст. 545 КПК України міністерство юстиції України звертається із запитами судів про міжнародну правову допомогу у кримінальному провадженні під час судового провадження та розглядає відповідні запити судів іноземних держав.

Згідно із ч. 1 ст. 552 КПК України зміст та форма запиту про міжнародну правову допомогу повинні відповідати вимогам цього Кодексу або міжнародного договору України, що застосовується у конкретному випадку. Запит може бути складений у формі доручення. Зміст та форма запиту про міжнародну правову допомогу визначено ст. 552 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 567 КПК України допит шляхом відео- або телефонної конференції виконується у порядку, передбаченому процесуальним законом запитуючої сторони у тій мірі, в якій такий порядок не суперечить засадам кримінального процесуального законодавства України та загальновизнаним стандартам забезпечення прав людини і основоположних свобод.

Згідно із ч. 1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Відповідно до ст. 1 Європейської конвенції про взаємну допомогу у кримінальних справах, яка ратифікована Україною 16 січня 1998 року, договірні Сторони зобов`язуються надавати одна одній, відповідно до положень цієї Конвенції, якнайширшу взаємну допомогу у кримінальному переслідуванні правопорушень, покарання яких, на момент прохання про надання допомоги, підпадає під юрисдикцію судових властей запитуючої Сторони.

Статтею 9 Другого додаткового протоколу до Європейської конвенції про взаємну допомогу у кримінальних справах, який ратифікований Україною 01 червня 2011 року, визначено порядок та умови проведення допиту за допомогою відеоконференції.

Порядок здійснення міжнародного судового співробітництва визначено «Інструкцією про порядок здійснення міжнародного співробітництва з питань взаємної правової допомоги, видачі правопорушників (екстрадиції), передачі (прийняття) засуджених осіб, виконання вироків та інших питань міжнародного судового співробітництва у кримінальному провадженні під час судового провадження» затвердженою, наказом Міністерства юстиції України від 19 серпня 2019 року №2599/5 (надалі - Інструкція).

Згідно із п. 8 Розділу ІІ. Інструкції, запит (доручення) про проведення допиту особи шляхом відеоконференції має містити опис технічних вимог щодо проведення відеоконференції, контактні дані осіб, відповідальних за технічне забезпечення відеоконференції, а також пропозиції щодо дат і часу проведення відеоконференції та попереднього пробного сеансу відеозв`язку.

3.Оцінки та мотиви суду.
Судом на підставі досліджених доказів встановлено, що ОСОБА_10 є заявником у даному кримінальному провадженні, тому йому мають бути відомими важливі обставини інкримінованого ОСОБА_6 і ОСОБА_7 кримінального правопорушення.

Ознайомившись із змістом клопотання прокурора, суд вважає, що стороною обвинувачення доведено необхідність допиту в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_10 для всебічного, повного та неупередженого судового розгляду кримінального провадження щодо обвинувачених ОСОБА_6 і ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України. Крім того, суду наведено доводи щодо поважності причин неможливості явки ОСОБА_10 до Вищого антикорупційного суду для його допиту, зазначено відомості про його місцеперебування та засоби зв`язку з ним, інші відомості, які можуть сприяти виконанню запиту.

Суд наголошує, що кримінальне провадження здійснюється на засадах змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Під час тимчасового перебування ОСОБА_10 на території України стороною обвинувачення забезпечено його участь у судових засіданнях Вищого антикорупційного суду в режимі відеоконференції 26 та 28 травня 2021 року. Проте, судовий розгляд у ці дні не відбувся через неявку в судові засідання учасників зі сторони захисту. Під час судових засідань 26 та 28 травня 2021 року свідок ОСОБА_10 в режимі відеоконференції особисто повідомив суду, що працює і проживає за кордоном в Угорщині. Тому, суд вважає факт проживання його в цій країні доведеним.

Водночас, зважаючи на те, що місцем проживання ОСОБА_10 є Угорщина, та на наявність карантинних обмежень у зв`язку з розповсюдженням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 суд вважає, що виклик свідка в Україну буде пов`язаний із зайвими витратами, пов`язаними з відшкодуванням квитків на проїзд, що передбачено ст. 566 КПК України. Водночас в умовах сучасних технологій допиту свідка в режимі ведеоконференції зберігається можливість забезпечити право як сторони обвинувачення, на надання доказів, так і право сторони захисту на перехресний допит. Тому, такий допит не буде порушувати права на захист обвинувачених.

Щодо заперечень захисника ОСОБА_8 про те, що клопотання прокурора є передчасним, з огляду на те, що свідок ОСОБА_10 не викликався у судове засідання в порядку, визначеному КПК України, суд зауважує, що приписи Глави 42 КПК України не містять положень, які в якості обов`язкової умови для звернення за міжнародною правовою допомогою зобов`язують спочатку здійснити виклик свідка в такому ж порядку.

Враховуючи наведене, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, вважає, що клопотання, оголошене прокурором ОСОБА_5 , про звернення до Міністерства юстиції України щодо направлення до Угорщини запиту про надання правової допомоги, а саме: організації проведення допиту свідка обвинувачення ОСОБА_10 в режимі відеоконференції з приміщення відповідної установи Угорщини, підлягає задоволенню.

З наведених вище підстав клопотання захисника ОСОБА_8 щодо виклику свідка ОСОБА_10 для допиту в судовому засіданні у приміщенні Вищого антикорупційного суду (м. Київ, пр. Перемоги, буд. 41) за допомогою міжнародного співробітництва під час кримінального провадження є безпідставним.

З метою забезпечення виконання запиту про надання правової допомоги, суд вважає необхідним визначити наступні умови проведення допиту свідка ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 :

- допит ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 , в режимі відеоконференції з приміщення відповідної установи Угорщини буде здійснено Вищим антикорупційним судом (колегією суддів у складі головуючої судді ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ), у відкритому судовому засіданні в приміщенні Вищого антикорупційного суду за адресою: 01601, м. Київ, пр. Перемоги, буд. 41.

- дати та час допиту ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 , в режимі відеоконференції з приміщення відповідної установи Угорщини будуть визначені в запиті про міжнародну правову допомогу;

- доручити уповноваженій особі відповідної компетентної установи (суду), на території якого буде здійснюватися допит ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 , вручити останньому пам`ятку про його процесуальні права за ст. 66 КПК України, роз`яснити ОСОБА_10 , що він може скористатися правом відмови давати показання, яке йому надане законодавством України відповідно до ст. 63 Конституції України, ст. 65 КПК України, або законодавством Угорщини, перевірити його документи, що посвідчують особу та перебувати поряд з ним до закінчення допиту.

Керуючись статтями 7, 22, 23, 350, 369-372, 376, 541, 542, 545, 548, 552 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про звернення із запитом про надання міжнародної правової допомоги щодо допиту свідка ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 в режимі відеоконференції з території Угорщини у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000037 від 27 квітня 2016 року стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 задовольнити.

Звернутись до Міністерства юстиції України для направлення запиту до Угорщини про надання міжнародної правової допомоги, а саме: організації проведення допиту свідка обвинувачення ОСОБА_10 в режимі відеоконференції з приміщення відповідної установи Угорщини.

Допит ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 , в режимі відеоконференції з приміщення відповідної установи Угорщини буде здійснено Вищим антикорупційним судом (колегією суддів у складі головуючої судді ОСОБА_1 , судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ), у відкритому судовому засіданні в приміщенні Вищого антикорупційного суду за адресою: 01601, м. Київ, пр. Перемоги, буд. 41.

Доручити уповноваженій особі відповідної компетентної установи (суду), на території якого буде здійснюватися допит ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 , вручити останньому пам`ятку про його процесуальні права за ст. 66 КПК України, роз`яснити ОСОБА_10 , що він може скористатися правом відмови давати показання, яке йому надане законодавством України відповідно до ст. 63 Конституції України, ст. 65 КПК України, або законодавством Угорщини, перевірити його документи, що посвідчують особу та перебувати поряд з ОСОБА_10 до закінчення його допиту.

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_8 захисника обвинуваченого ОСОБА_6 щодо виклику свідка ОСОБА_10 для допиту в судовому засіданні у приміщенні Вищого антикорупційного суду (м. Київ, пр. Перемоги, буд. 41) за допомогою міжнародного співробітництва під час кримінального провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуюча суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3