Справа №639/6226/21
Провадження №1-кс/639/1842/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000951 від 15.09.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 204 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000951 від 15.09.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 204 КК України, в якому останні просять накласти арешт на майно (згідно наведеного переліку), яке було вилучено 19.10.2021 року під час проведення обшуку приміщень за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя, дослідивши клопотання слідчого та додані до нього документи, приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання для усунення недоліків, з наступних підстав.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно абз.2 ч.2 ст.171 КПК України, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

Однак, в клопотанні не зазначено місце мешкання та контактні дані власника майна (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.
Як вбачається з матеріалів справи, що старший слідчий СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 всупереч вимогам ч.2 ст. 64-2 КПК України звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно третьої особи, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 64-2 КПК України з клопотанням про арешт майна третьої особи до суду має право звертатися тільки прокурор.
Крім того, орган досудового розслідування у своєму клопотанні посилається на те, що арешт майна необхідний для збереження його, як речового доказу, однак до матеріалів клопотання не долучено належним чином завіреної копії постанови про визнання майна, яке було вилучено 19.10.2021 року під час проведення обшуку приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , речовими доказами.
В порушення п.3 ч.2 ст. 171 КПК України в клопотанні не зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

Крім того, з клопотання про арешт майна та доданих до нього документів не зрозуміло, який вид арешту майна (у вигляді заборони або обмеження права на відчуження, розпорядження та/або користування майном) орган досудового розслідування просить застосувати в даному випадку.
Також, в порушення вимог п.1, 3 ч.2 ст.171 КПК України в клопотанні чітко не визначено підставу, мету та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Окрім цього в клопотанні не визначено місце зберігання тимчасово вилученого майна, на яке планується накласти арешт.

Так, в разі задоволення слідчим суддею клопотання про накладення арешту на вилучене (згідно наведеного переліку) майно, слідчий суддя, в порушення вимог абз. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, позбавлений можливості визначити місце зберігання, оскільки в клопотанні відсутні дані щодо можливого місця зберігання вказаного майна.

Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими обґрунтовуються доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Розглядаючи клопотання слідчого або прокурора, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, зокрема із порушенням строків звернення, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Слідчий суддя за таких обставин приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, надавши для цього строк протягом 72 годин з моменту отримання копії цієї ухвали.
При повторному зверненні з клопотанням про арешт майна прокурору необхідно усунути вказані недоліки, та навести необхідне обґрунтування такого арешту.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000951 від 15.09.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 204 КК України - повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1