Категорія:в порядку КПК України Доповідач: ОСОБА_2
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 вересня 2021 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з участю секретаря ОСОБА_5 ,
скаржника ОСОБА_6 (в режимі відеоконференцзв`язку)
прокурора ОСОБА_7 (в режимі відеоконференцзв`язку)
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою з доповненням ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області від 09 жовтня 2020 року про відмову в задоволенні його скарги на постанову слідчого СУ ГУНП у Рівненській області від 27 грудня 2018 року про закриття кримінального провадження №0000172,

В С Т А Н О В И В
До початку апеляційного розгляду кримінального провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області від 09 жовтня 2020 року, апелянт заявив члену колегії судді Волинського апеляційного суду ОСОБА_4 клопотання про відвід.

Мотиви вказаного клопотання зводяться до того, що суддя ОСОБА_4 не має правових підстав на розгляд даної справи, оскільки вона є суддею цивільної палати, тому склад суду за її участю є неналежний.
Заслухавши ОСОБА_6 , який підтримав своє клопотання, прокурора, який заперечив проти його задоволення, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що заявлений відвід не підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь в кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до ст.52 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддею є громадянин України, який відповідно до Конституції України та цього Закону призначений чи обраний суддею, займає штатну суддівську посаду в одному з судів України і здійснює правосуддя на професійній основі.
Судді в Україні мають єдиний статус незалежно від місця суду в системі судів загальної юрисдикції чи адміністративної посади, яку суддя обіймає в суді.
У частині 3 ст.35 КПК України не передбачено врахування спеціалізації судді при визначенні складу судової колегії для розгляду конкретного кримінального провадження.
Водночас, у рішенні Ради суддів України № 18 від 11 червня 2021 року, роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат та внесено відповідні зміни до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30.
Відтак з системного аналізу вказаних норм слідує, що судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.
При застосуванні правил внутрішньої спеціалізації суддів потрібно виходити з єдності правового статусу судді, що передбачає можливість здійснення ним правосуддя у будь-якій справі, віднесений до юрисдикції конкретного суду (за винятком тих випадків, що прямо передбачено законом).
Окрім того, передавання кримінальної справи до іншого суду не є гарантією того, що в тому судді, до якого її буде передано, можна буде утворити судову колегію для конкретного провадження з суддів, що входять до складу певної спеціалізації.
Згідно з рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду від 17 серпня 2021 року №11 «Про тимчасове запровадження додаткової спеціалізації суддів судової палати з розгляду цивільних справ» судді Волинського апеляційного суду, зокрема суддя ОСОБА_4 , уповноважені на здійснення правосуддя у кримінальних провадженнях.
При вирішенні справи «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у їх безсторонності.
У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.
За таких обставин, колегія суддів переконана, що викладені ОСОБА_6 у клопотанні про відвід обставини, не є тими обставинами, які є безумовними підставами для відводу судді Волинського апеляційного суду ОСОБА_4 , а тому заявлений відвід не підлягає задоволенню.
На підставі наведеного і керуючись ст.ст. 75, 81 КПК України, Волинський апеляційний суд,
П О С Т А Н О В И В
В задоволенні відводу судді ОСОБА_4 відмовити.
Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді