Справа № 396/961/21
Провадження № 1-кс/396/222/21
УХВАЛА
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 працюючи на посаді головного бухгалтера ТОВ «Бантишівський щебінь», відповідно до наказу № 09/11-ВК від 09.11.2015 р. являлась службовою особою наділеною організаційно-розпорядчимита адміністративно-господарськими функціями.
Головний бухгалтер ТОВ «Бантишівський щебінь» ОСОБА_5 будучи службовою особою наділеною організаційно - розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями юридичної особи приватної форми власності, зловживаючи своїм становищем діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб із ФОП ОСОБА_6 ЄРДПОУ - НОМЕР_1 , переслідуючи корисливу мету з метою особистого збагачення, заволоділа грошовими коштами ТОВ «Бантишівський щебінь» за допомогою несанкціонованого втручання в роботу електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), автоматизованих систем, комп`ютерних мереж чи мереж електрозв`язку, що призвело до підробки інформації, спотворення процесу обробки інформації за наступних обставин.
З метою недопущення затримки проведення розрахунків, що може призвести до погіршення стану господарсько-фінансової діяльності ТОВ «Бантишівський щебінь», та беручи до уваги завдання та обов`язки головного бухгалтера товариства визначенні в Інструкції та Законі України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», директори ТОВ «Бантишівський щебінь», ОСОБА_7 до 12.12.2016, ОСОБА_8 з 12.12.2016 по 20.07.2021 передали свій електронний цифровий підпис ( далі ЕПЦ) ОСОБА_5 , для забезпечення належного та своєчасного перерахунку коштів, відповідно до укладених угод та зобов`язань покладених на товариство.
Головний бухгалтер ТОВ «Бантишівський щебінь» ОСОБА_5 , користуючись довірою керівництва, вступила в злочину змову з ФОП ОСОБА_6 ЄРДПОУ НОМЕР_1 , маючи єдиний спільний умисел, спрямований на заволодіння грошовими коштами ТОВ «Бантишівський щебінь» в період з 29.12.2015 року по 09.07.2021 рік перебуваючи на своєму робочому місці, у офісі ТОВ «Бантишівський щебінь» розташованого за адресою: вул. Рокосовського, 6/4, м. Кривий Ріг Дніпропетровська область, шляхом зловживання свого службового становища, в силу своїх службових повноважень маючи вільний доступ до персонального комп`ютера товариства, на якому наявна вся інформація про фінансово-господарську діяльність ТОВ «Бантишівський щебінь», в період з 29.12.2015 р. до 12.12.2016 використовуючи електронний цифровий підпис директора підприємства ОСОБА_7 , та у період з 12.12.2016 по 20.07.2021 використовуючи ЕЦП директора підприємства ОСОБА_8 здійснювала несанкціонований держателем ЕПЦ вхід до автоматизованої комп`ютерної програми «1С: підприємство", чим забезпечила собі можливість вільного розпорядження коштами, що знаходились на вказаному рахунку товариства № НОМЕР_2 , відкритого в акціонерному товаристві "Державний експертно-імпортний банк України" (далі АТ «Укрексімбанк»).
В подальшому діючи умисно, за попередньою змовою із ФОП ОСОБА_6 ЄРДПОУ НОМЕР_1 , розуміючи протиправність своїх дії та бажаючи настання наслідків ОСОБА_5 з використанням програмного забезпечення «1С: підприємство", що належить ТОВ «Бантишівський щебінь» складала фіктивні (що містять завідомо недостовірні відомості) документи- платіжні доручення, без погодження з директором товариства та отримання дозволів на проведення платежів від керівництва товариства, за допомогою системи дистанційного банківського обслуговування клієнтів «iFOBS» АТ «Укрексімбанк» та ЕПЦ директора підприємства здійснювала неодноразові, безпідставні перерахування коштів з рахунку ТОВ «Бантишівський щебінь» № НОМЕР_2 , відкритого в АТ «Укрексімбанк», на банківський рахунок ОСОБА_6 вказати номер рахунку в якому банку в сумі не більше 50 тис. грн. за одну операцію, з метою уникнення внутрішнього фінансового моніторингу, за послуги та товари, які фактично не надавались та не постачались ТОВ «Бантишівський щебінь».
В результаті протиправних дій головного бухгалтера ТОВ «Бантишівський щебінь» ОСОБА_5 та ФОП ОСОБА_6 ЄРДПОУ НОМЕР_1 , потерпілому ТОВ «Бантишівський щебінь» в період з 29.12.2015 по 09.07.2021 спричинено збитки на загальну суму 8 865 588 грн. неправдивих даних до банківських виписок з рахунку ТОВ «Бантишівський щебінь».
Далі, діючи за попередньою змовою групою осіб ОСОБА_6 після зарахування коштів на банківський рахунок ФРП ОСОБА_6 знімала грошові кошти з банківського рахунку та здійснювала перерахування частини коштів на користь ОСОБА_5 на її зарплатну банківську картку, якими ОСОБА_5 розпорядилась на власний розсуд.
В результаті протиправних дій головного бухгалтера ТОВ «Бантишівський щебінь» ОСОБА_5 та ФОП ОСОБА_6 ЄРДПОУ НОМЕР_1 , потерпілому ТОВ «Бантишівський щебінь» в період з 29.12.2015 по 09.07.2021 спричинено збитки на загальну суму 8 865 588 грн.
Таким чином, головний бухгалтер ТОВ «Бантишівський щебінь» ОСОБА_5 та ФОП ОСОБА_6 своїми умисними протиправними діями, діючи за попередньою змовою групою осіб, зловживаючи своїм службовим становищем заволоділа грошовими коштами ТОВ «Бантишівський щебінь» на загальну суму 8 865 588 грн.
30.08.2021 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , громадянці України, українці, головному бухгалтеру ТОВ «Бантишівський щебінь», повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, вчиненого у особливо великих розмірах, ч. 2 ст. 361 КК України несанкціоноване втручання в роботу електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), автоматизованих систем, комп`ютерних мереж чи мереж електрозв`язку, що призвело до підробки інформації, спотворення процесу обробки інформації, вчинені за попередньою змовою групою осіб, що заподіяли значну шкоду.
30.08.2021 слідчими на підставі ухвал слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області проведено обшуки житла та іншого володіння особи з подальшим вилученням майна, а саме:
Вилучені речі визнано речовим доказом по кримінальному провадженні та долучено до матеріалів кримінального провадження.
Оскільки вказане майно має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, є доказами вчинення злочину, з метою забезпечення його зберігання та використання як речового доказу у справі, виникла необхідність у накладенні арешту на перераховане майно.
Прокурор ОСОБА_4 , слідча ОСОБА_3 , на розгляд клопотання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання у їх відсутність.
Суд ухвалив про розгляд клопотання у відсутність прокурора, слідчого, так як неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ч.7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звукові відеозаписи, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилученні речі та документи які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку та не відносять до предметів, які вилучені законно з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.
Згідно до п.п. 3,4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено..
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання..
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки вилучене майно, має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та з метою забезпечення його зберігання та використання як речових доказів у справі.
Суд враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження..
Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи клопотання суд виходить з наступного.
Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.
Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.
Враховуючи вищезазначені положення КПК України, строки подання клопотання про арешт вилученого майна в ході проведення обшуків 30.08.2021 року, слідчий суддя вважає є обгрунтована необхідність у накладенні арешту на майно, яке було вилучено в ході проведення обшуків 30.08.2021 року, до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, з метою збереження речових доказів.
Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого СВ Новоукраїнського РВН ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на вилучене майно та документи під час обшуків 30.08.2021 року:
Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з часу її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1