Справа № 645/7980/21
Провадження № 1-кс/645/1827/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 листопада 2021 року місто Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001165 від 26.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України,-

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001165 від 26.11.2021 року, а саме: накласти арешт на вилучені в ході огляду місця події від 26.11.2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , наступні речі та предмети: ніж з пластиковою рукояткою червоного кольору з полиці кухні, рушник жовто-білого кольору з ванної кімнати, змив речовини бурого кольору зі скла дзеркала в коридорі, змив речовини бурого кольору зі вимикача в коридорі.

Клопотання обґрунтоване тим, що 26.11.2021 року до ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 26.11.2021 року приблизно о 04:44 годин за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , множині колото-ножові поранення в ділянку грудей.

За даним фактом відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001165 від «26» листопада 2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

В ході проведення огляду місця події 26.11.2021 року в період часу з 05:25 години по 05:45 години слідчим СВ ВП№2 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області, лейтенантом поліції ОСОБА_6 за адресою АДРЕСА_1 за дозволом ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 було виявлено та вилучено: у відкритій полиці на кухні ніж з пластиковою рукояткою червоного кольору, який упакований в картону коробку; з ванної кімнати рушник жовто-білого кольору, який упаковано в картонну коробку, один змив речовини бурого кольору зі скла дзеркала в коридорі при вході у квартиру, який упаковано в паперовий конверт, один змив речовини бурого кольору зі вимикача в коридорі, який упаковано в паперовий конверт.

Вищевказані вилучені речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні за №0001165 від 26.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України та на разі вони зберігаються у ВП№2 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області.

Прокурор вказує, що необхідність накладення арешту на виявлені та вилучені в ході огляду місця події речі необхідна для збереження речових доказів.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений своєчасно та належним чином. Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0001165 від 26.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

В ході огляду місця події в період часу з 05:25 год. по 05:45 год. 26.11.2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено вказані в клопотанні речі.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001165 від 26.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході огляду місця події від 26.11.2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , наступні речі та предмети, а саме: ніж з пластиковою рукояткою червоного кольору з полиці кухні, рушник жовто-білого кольору з ванної кімнати, змив речовини бурого кольору зі скла дзеркала в коридорі, змив речовини бурого кольору зі вимикача в коридорі.

Визначити місце зберігання речових доказів - відділ поліції №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала виготовлена 29.11.2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_8