Справа № 366/3127/21
Провадження № 1-кс/366/265/21
У Х В А Л А

19 листопада 2021 року Іванківський районний суд Київської області в складі: головуючого-судді ОСОБА_1 , при секретарі: ОСОБА_2 , за участю учасників провадження: прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , представника потерпілих ОСОБА_7 , розглянув у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за матеріалами кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000427 від 11 травня 2021 року, які надійшли від Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури по обвинуваченню
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

в скоєнні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 5 ст. 185 КК України,
В С Т А Н О В И В:
У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, з посиланням на те, що строк дії ухвали слідчого судді Вишгородського районного суду від 11.11.2021 року, якою ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою та який закінчується 22.11.2021 року. Також залишилися існувати ті підстави і ризики, в зв`язку з якими обвинуваченому раніше було обрано вказаний запобіжний захід.

Обвинувачений ОСОБА_5 при вирішенні даного клопотання підтримав думку свого захисника.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , оскільки відсутні будь-які для того підстави. Досудове розслідування проведено не об`єктивно, звертався до Офісу Генерального прокурора, ДБР, Прокуратури Київської області про доручення проведення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування, однак позивного результату його звернення не дали. Обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є безпідставним та необґрунтованим, оскільки обвинувачені знищити чи пошкодити докази не можуть та й не мають такого наміру, впливати на свідків і потерпілих також. Вважає за можливе обрати запобіжний захід відносно його підзахисного не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід здатен запобігти ризикам, на якій посилається прокурор, як на підставу для застосування тримання під вартою його обвинуваченого.

Представник потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_7 повністю підтримав клопотання прокурора та зазначив, що обвинувачені є професійними крадіями, оскільки під час вчинення крадіжки отруїли службового собаку бійцівської породи, а тому вважає, що ці особи до набрання вироку законної сили не повинні перебувати на волі.

Розглянувши клопотання прокурора, заслухавши думки інших учасників процесу, суд при вирішенні питання щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу виходить з наступного.
Згідно з ч. 3 ст. 315КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Ухвалою слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області від 11.11.2021 року ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Строк дії ухвали закінчується 22.11.2021 року.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.
При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Так, Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
На даний час, обставини, які послужили підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання від вартою не відпали, в матеріалах кримінального провадження містяться достатні дані, які свідчать про наявність ризиків, які виправдовують тримання обвинуваченого під вартою.
Так, необхідно врахувати тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, наявність можливості переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, тим самим негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконного впливу на свідків, потерпілих, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Оцінивши вищевказані обставини в їх сукупності, дані про особу обвинуваченого, суспільну небезпеку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про необхідність обрання обвинуваченому запобіжного заходу, а саме, у вигляді тримання під вартою.

При цьому, суд вважає, що обрання обвинуваченому вказаного запобіжного заходу не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки по справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.
Суд вважає за необхідне обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому, оскільки застосування до обвинуваченого жодного із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, які хоча і зменшилися, але продовжують існувати на даний час, не забезпечить виконання процесуальних обов`язків, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, що беззаперечно свідчить про наявність ризиків, та що під впливом тяжкості покарання, яке загрожує обвинуваченому, він може переховуватись від суду і у такий спосіб перешкоджатиме розгляду кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Запропонований прокурором відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, який йому інкримінуються, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню обвинуваченого від суду, ризики щодо цього є дійсними та триваючими, стан його здоров`я, сімейний стан та наявність утриманців не перешкоджає перебуванню у місцях попереднього ув`язнення.
У відповідності до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, особу обвинуваченого, тяжкість правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, те, що він не має постійного місця роботи, суд вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:
-Прибувати до прокурора та суду за першою вимогою;

-утримуватись від спілкування з потерпілими ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та свідками у даному провадженні;

-повідомляти прокурора групи прокурорів та суд про зміну місця проживання та роботи;

-здати паспорт для виїзду за кордон прокурору.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_5 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись ст.ст. 314 - 316 КПК України, суд
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Київ, українцю, громадянину України, приватного підприємця, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , такий, що відповідно до ст. 89 КК України, раніше не судимому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Датою закінчення дії ухвали вважати 18 січня 2022 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 315300 грн. (триста п`ятнадцять тисяч триста гривень) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області: отримувач коштів: код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268119, банк отримувача: Державна казначейська служба України , м.Київ, рахунок отримувача: UA0018661.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 у разі внесення застави, наступні обов`язки:
-Прибувати до прокурора та суду за першою вимогою;

-утримуватись від спілкування з потерпілими ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та свідками у даному провадженні;

-повідомляти прокурора групи прокурорів та суд про зміну місця проживання та роботи;

-здати паспорт для виїзду за кордон прокурору.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 18 січня 2022 року.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ Державної судової адміністрації в Київській області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі слідчого ізолятора.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа слідчого ізолятора негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та Іванківський районний суд Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали виготовлено 22 листопада 2021 року

Суддя : ОСОБА_1