Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2454/17
номер провадження 1-кс/695/2/22
У Х В А Л А
04 січня 2022 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
осіб, що подали клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша клопотання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про призначення повторної судово-економічної експертизи у кримінальному провадженні №0000733 від 26.11.2013 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 365 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулись до слідчого суді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про призначення повторної судово-економічної експертизи у кримінальному провадженні №0000733 від 26.11.2013р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 365 КК України.
Вказане клопотання мотивовано тим, що по даному кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області була призначена судово-економічна експертиза за клопотанням ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які є потерпілими по даному кримінальному провадженні. Проведення вказаної експертизи було доручено експертам Черкаського відділення Київського НДІСЕ. Крім того, по вказаному кримінальному провадженні була також призначена судово-почеркознавча експертиза.
На думку ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проведення судово-почеркознавчої експертизи мало пріоритетне значення щодо її виконання, однак слідчою ОСОБА_5 було віддано перевагу проведенню судово-економічної експертизи. Отже висновок експерта Черкаського відділення Київського НДІСЕ ОСОБА_6 від 31.07.2020 р. №298/828-832/20-23 було підготовлено без врахування факту підроблення підписів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на кредитних документах.
Також, на думку ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , слідча, всупереч вимогам ст. 242 КПК України винесла власну постанову про призначення судово-економічної експертизи, де на вирішення судовому експерту були поставлені питання, які не узгоджуються з питаннями, що вказані в ухвалі слідчого судді від 29.03.2019 р.
Також експертом при проведенні вказаної експертизи не було враховано, що у банку, який видавав кредит в іноземній валюті була відсутня Генеральна ліцензія на здійснення валютних операцій, а також те, що банк приховав інформацію від клієнтів про можливе зростання сукупної вартості кредиту в разі зміни курсу Євро. Умови договору є несправедливими та містять істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду споживачу.
За таких обставин, на думку ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вказана вище судово-економічна експертиза є неповною, необґрунтованою та непослідовною, а тому наявні підстави для проведення повторної судової експертизи на розгляд якої необхідно також надати результати проведеного судово-почеркознавчого дослідження, яке нині проводиться в Черкаському відділенні КНДІСЕ.
За таких обставин ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до слідчого судді з клопотанням, у якому просили призначити повторну судово-економічну експертизу, проведення якої просили доручити судовим експертам Київського НДІСЕ, та на вирішення якої поставити питання, що вказані в ухвалі слідчого судді Чорнобаївського районного суду від 29.03.2019 р. Крім того, просили надати на вирішення судовому експерту матеріали судово-почеркознавчої експертизи Черкаського відділення Київського НДІСЕ.
У судовому засіданні ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вимоги клопотання підтримали повністю та наполягали на його задоволенні, надавши суду пояснення, аналогічні поясненням, що містяться в клопотанні.
Слідча СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явилась, однак скерувала до суду заяву, у якій просила у задоволенні клопотання відмовити, оскільки по вказаному кримінальному провадженні вже була призначена та проведена судово-економічна експертиза, висновки якої містяться в матеріалах кримінального провадження. Підстави проведення повторної експертизи відсутні та зводяться лише до суб`єктивної думки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , котрі не згодні з її висновками. Крім того, просила врахувати суд, що питання, які були поставлені на вирішення експерта, останнім були вирішені частково, оскільки деякі з них містять питання права, що стверджується відповідним листом експерта, який додано до заяви слідчої.
Слідчий суддя, заслухавши думку учасників по справі, дослідивши матеріали клопотання, надані слідчим пояснення, приходить до наступного висновку.
У провадженні СВ Золотоніського РВП ГУ НП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000733 від 26.11.2013 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 396, ч. 3 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 353 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 29.03.2019р. за клопотанням ОСОБА_3 та ОСОБА_7 була призначена судово-економічна експертиза, проведення якої доручено експертам Черкаського відділення Київського НДІСЕ з поставленням на вирішення експертів відповідних питань.
На підставі вказаної ухвали слідчого судді, слідча СВ Чорнобаївського відділення поліції Золотоніського відділу поліції ГУНП ОСОБА_8 16.03.2020 р. винесла постанову про призначення судово-економічної експертизи, яка була призначена експертам Черкаського відділення КНДІСЕ.
Зі змісту вказаної постанови слідчої вбачається, що на вирішення експертам були поставлені питання, в тому числі і ті, що не були зазначені в ухвалі слідчого судді від 29.03.2019р. Крім того, питання під №2, що вказане в ухвалі слідчого судді взагалі не включено до переліку питань, що ставляться на вирішення експерту. Також із змісту вказаної постанови вбачається, що перелік питань, які ставляться на вирішення експерту був розширений у зв`язку з клопотанням ОСОБА_3 від 21.02.2020, який просив додати ще два питання експертам для дослідження.
31.07.2020 року був складений висновок експерта за результатами проведення судової економічної експертизи.
Як вбачається зі змісту клопотання, ОСОБА_3 та ОСОБА_7 не погоджуються з висновками експерта, посилаючись на наявність висновків судово-почеркознавчої експертизи, яка була призначена слідчою СВ Чорнобаївського відділення поліції Золотоніського відділу поліції ГУНП ОСОБА_8 22.12.2020р. на підставі ухвали слідчого судді від 29.03.2019р. При цьому висновок експерта за результатами проведеної почеркознавчої експертизи був складений 26.01.2021р., отже, такий висновок не міг бути врахований експертом при проведенні судово-економічної експертизи.
Із вказаного вбачається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_7 достеменно знали про проведення по вказаному кримінальному провадженні судово-економічної експертизи, брали активну участь у її проведенні та надали свої, в тому числі додаткові питання для проведення відповідної експертизи.
Доводи ОСОБА_3 та ОСОБА_7 щодо несправедливих умов кредитного договору, відсутність у банку ліцензії на видачу кредиту, неналежне роз`яснення позичальнику його прав та обов`язків, не можуть бути підставою для проведення повторної судово-економічної експертизи, адже оцінку наявності вказаних підстав та їх наслідків має надавати суд у порядку встановленому нормами чинного законодавства, а вказані питання відносяться до питань права, що відображено в клопотанні експерта від 24.03.2020р.
Крім того, посилаючись на дії слідчої, яка на думку ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , поставила питання експерту, що не відповідають питанням, які зазначені в ухвалі слідчого судді, останні не вказують про оскарження такої постанови в порядку передбаченому нормами КПК України, в тому числі прокурору, який відповідно до вимог ст. 36 КПК України, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений зокрема, …скасовувати незаконні та необгрунтовані постанови слідчих; ініціювати перед керівником органу досудового розслідування питання про відсторонення слідчого від проведення досудового розслідування та призначення іншого слідчого за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, для його відводу, або у випадку неефективного досудового розслідування.
Тобто вказана постанова слідчого у встановленому законом порядку не оскаржувалась.
Пунктом 1.2.11 розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 року № 53/5, визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.
Відповідно до частин 2, 3, 7, 10 ст. 101 КПК України, кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність. Кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку. Незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована. Необхідною умовою допустимості висновку експерта є дотримання процесуального порядку призначення і проведення експертизи, в.т.ч. має бути перевірена компетентність експерта. Експертному дослідженню можуть піддаватися лише об`єкти, котрі належним чином процесуально оформлені.
Згідно із ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Відповідно до ст. 94 КПК України суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке грунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Пленум Верховного Суду України в постанові № 8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз`яснив, що у випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок.
Не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи, тощо.
При дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів.
Однак, клопотання про проведення повторної експертизи, жодних даних, які б свідчили про необґрунтованість проведеної експертизи від 31.07.2020 року, на які посилаються особи, що ставлять питання про проведення повторної експертизи, або таких, які б викликали сумніви в її правильності, не містять. Висновки проведеної експертизи є достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, надані в межах компетенції експерта, та дають відповіді саме на ті питання, які і ставили як слідча, так і ОСОБА_3 з ОСОБА_4 . Істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи не встановлено та не наведено, а тому не має підстав для проведення повторної експертизи.
Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Порядок проведення експертизи на стадії досудового провадження передбачений ч. 1 ст. 244 КПК України, згідно з якою сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
Згідно із ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Таким чином, приписами ст. 220 КПК України встановлено вимогу, що відмова у проведенні будь-яких процесуальних дій повинна бути належним чином мотивована.
Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.
При цьому, у ч. 3 ст. 93 КПК України зазначено, що сторона захисту, потерпілий здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Таким чином із наведених норм чинного КПК України вбачається, що проведення слідчих дій здійснюється за ініціювання потерпілого, який в порядку ст. 220 КПК України може звертатися до слідчого з відповідними клопотаннями, в тому числі про проведення відповідної експертизи.
Разом із тим матеріали клопотання не містять жодних відомостей про вчинення ОСОБА_3 та/чи ОСОБА_7 таких дій, чи ініціювання проведення відповідних слідчих (розшукових) дій, які ставилися б перед слідством.
Відповідно до п.18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень. КПК України не містить положень, з яких би вбачались повноваження слідчого судді зобов`язувати слідчого на проведення конкретних слідчих дій, тобто КПК України не наділяє такими повноваженнями слідчого суддю.
Така позиція також підтверджується аналізом положень ч. 5 ст. 40 КПК України, за якою слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Отже, виходячи з вимог п. 4 ст. 129 Конституції України, що однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими, з огляду на вище викладене та, враховуючи, що у даному кримінальному провадженні вже проводилася експертиза такого виду, про призначення повторної експертизи вказані особи до слідчого у порядку встановленому нормами КПК України не звертались (відповідно до доданих до клопотання матеріалів), а оцінка висновків експерта як доказів по справі здійснюється тільки на стадії судового розгляду справи, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення заявленого клопотання.
На підставі наведеного та керуючись ст.,ст. 303-307,309,376 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про призначення повторної судово-економічної експертизи у кримінальному провадженні №0000733 від 26.11.2013р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 365 КК України, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1