КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №133/2666/21
Провадження №1-кс/133/668/21
У Х В А Л А
01.09.21

Слідчий суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000265 від 03.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: предмет схожий на ніж в чохлі чорного кольору, який поміщено до спец. пакету «Національна поліція України» SUD 2103256, що було вилучено в ході проведення обшуку в помешканні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання вказав, що 02.08.2021 до чергової частини відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшов письмовий рапорт працівника про те, що громадянин ОСОБА_5 за місцем свого проживання зберігає вогнепальну зброю та боєприпаси до неї без передбаченого законом дозволу.

За вказаним фактом СВ відділення поліції №2 Хмільницького районного відділу поліції у Вінницькій області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000265, відомості про яке 03.08.2021 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
30.08.2021 в ході проведення санкціонованого обшуку в помешканні ОСОБА_4 , що за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено предмет схожий на ніж в чохлі чорного кольору, який поміщено до спец. пакету «Національна поліція України SUD 2103256, після чого вилучено до ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.
В ході досудового розслідування вказаний вище предмет визнано речовим доказом.

У судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просить клопотання задовольнити.
Враховуючи ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на таке.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Абзацом 2 ч. 1 ст.170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Згідно з ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинні враховуватися: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Звертаючись до суду з даним клопотанням, слідчим не доведено підстав необхідності накладення арешту на майно відповідно до положень ст. 170 КПК України, як того вимагає ст.171 вказаного Кодексу.
Так, слідчим у клопотанні зазначено, що накладення арешту на предмет, схожий на ніж в чохлі чорного кольору, є необхідним з метою збереження речового доказу, який є тимчасово вилученим майном, однак не обґрунтовано відношення даної речі до кримінального провадження №0000265 від 03.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України (носіння, зберігання, придбання, передача чи збут вогнепальної зброї (крім гладкоствольної мисливської), бойових припасів, вибухових речовин або вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу).
Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Отже, за змістом цієї статті, лише вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Зважаючи на викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим не в достатньому обсязі обґрунтовано клопотання, оскільки не доведено усі обставини, визначені ч. 2 ст. 173 КПК України, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 167,170-173 КПК України
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про накладення арешту на предмет схожий на ніж в чохлі чорного кольору, який поміщено до спец. пакету «Національна поліція України» SUD 2103256 що вилучено в ході проведення обшуку в помешканні ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000265 від 03.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення до Вінницького апеляційного суду.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Оскарження ухвали суду не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1