Справа № 729/1411/21
1-кс/729/103/21 р.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2021 р. Слідчий суддя Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославські меблеві майстерні» в особі генерального директора ОСОБА_2 про скасування арешту на майно,

в с т а н о в и в:
До Бобровицького районного суду Чернігівської області надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославські меблеві майстерні» в особі генерального директора ОСОБА_2 про скасування арешту на майно по матеріалам кримінального провадження, внесених до ЄРДР 14.10.2020 року за №0000303, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

За нормами Кримінального процесуального Кодексу України законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань та скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Відповідно висновків Верховного Суду у справі № 487/7605/19 від 22.04.2020 року територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Нормами ст. 38 КПК України органом досудового розслідування є зокрема слідчі підрозділи органів Національної поліції.

Фактичне місцезнаходження структурного підрозділу органу досудового розслідування є визначальним фактором для вирішення питання щодо місця розгляду слідчим суддею як клопотань про накладення арешту на майно, так і клопотань про скасування арешту на майно.

Оскільки на дату звернення з клопотанням про скасування арешту на майно орган досудового розслідування, юрисдикція якого поширюється на м. Бобровиця перебуває у структурі Ніжинського районного ВП ГУНП в Чернігівській області, тому вказане клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Бобровицького районного суду Чернігівської області.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається якщо, така не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульвано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.
За вказаних обставин клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославські меблеві майстерні» в особі генерального директора ОСОБА_2 про скасування арешту на майно слід повернути останньому, роз`яснивши йому, що повернення клопотання не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді у порядку, передбаченому КПК України, зокрема до місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а саме Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області.

Керуючись ст. 9, 26, 38, 304, 309, 392, 393, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославські меблеві майстерні» в особі генерального директора ОСОБА_2 про скасування арешту на майно по матеріалам кримінального провадження, внесених до ЄРДР 14.10.2020 року за №0000303, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Катеринославські меблеві майстерні» в особі генерального директора ОСОБА_2 .

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1