21.02.2022 Справа № 756/1424/22
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 756/1424/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21.02.2022 місто Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
слідчий суддя ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0006080 від 30.12.2020 за ч. 2 ст. 140 КК України,
за участю учасників судового провадження:
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_6 ,
в с т а н о в и в:
Захисник підозрюваного ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з клопотанням про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні № 0006080 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України.
Обґрунтовуючи свої вимоги, захисник зазначає про те, що орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_3 в тому, що він, обіймаючи посаду лікаря-акушера-гінеколога акушерського відділення ТОВ «Пологовий будинок «ЛЕЛЕКА», маючи усі наявні умови та можливості для проведення спостереження за вагітною ОСОБА_7 та її плодом, володіючи достатнім кваліфікаційним рівнем, будучи черговим відповідальним лікарем, 21.05.2020 в період часу з 16:59 по 18:16 у приміщенні ТОВ «Пологовий будинок «Лелека» у місті Києві (вул. Квітки Цісик, 56) під час ведення пологів ОСОБА_7 при наявності пізніх (як відповідь на гіпоксію плоду) довготривалих децелерацій о 17:01, 17:09, 17:13, 17:19, при наявності високих частих осциляцій з амплітудою варіабельності серцевого ритму плоду більш 25 ударів за хвилину та поступовим зниженням базального ритму, які свідчили про страждання плоду, при наявності на приборі автоматичного відображення «позначка тривога», що підтверджувалось даними КТГ-моніторингу та які чітко вказували на наявність страждання плоду, що потребувало активних дій з його боку, як чергового відповідального лікаря, з метою перегляду подальшої тактики ведення пологів проведення кесаревого розтину, всупереч вимогам статей 6, 58, 78 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я» від 19.11.1992 №2801-ХІІ, клінічного протоколу з акушерської допомоги «Дистрес плода при вагітності під час пологів», затвердженого Наказом МОЗ України від 27.12.2006 №900, локального протоколу «Дистрес плода М-АВ-ЛП-05» редакція 2 акушерського відділення ТОВ «Пологовий будинок «Лелека», затвердженого Генеральним директором ТОВ «Пологовий будинок «Лелека» від 13.05.2019, та ряду інших нормативно-правових та внутрішніх актів, неналежно виконав свої професійні обов`язки через недбале до них ставлення та несвоєчасно (із запізненням приблизно на 1 годину) прийняв рішення про проведення операції кесаревого розтину, що обумовило народження ОСОБА_8 у тому стані, що спричинило незворотні зміни в центральній нервовій системі (гіпоксично-ішемічне ураження головного мозку) і, як наслідок, в подальшому дифузної кістозної лейкомаляції з ламінарним некрозом та декортизацією незворотне важке органічне ураження центральної нервової системи (що і стало причиною смерті).
Тобто, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, а саме у неналежному виконанні медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки неповнолітньому.
Постановою уповноваженого слідчого у кримінальному провадженні від 19.03.2021 було призначено судово-медичну експертизу, проведення якої було доручено Київському міському клінічному бюро судово-медичних експертиз та за результатами проведеної комісійної судово-медичної експертизи було отримано висновок експерта від 10.06.2021 №031-41-2021 (далі Висновок).
Водночас, сторона захисту у клопотанні зазначає, що підсумки у Висновку є необґрунтованими і не підтверджуються об`єктивними даними, складені на підставі недостатньо компетентного дослідження наданих матеріалів, що суперечить положенням ст. 102 КПК України, ст. 12 Закону України «Про судову експертизу», а також п. 3.6. Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 01.01.1995 №6, серед іншого, посилається на те, що до складу комісії експертів не було залучено лікарів за спеціальностями «Акушерство і гінекологія» і «Неонатологія» задля дослідження медичної документації та надання відповідей на поставлені органом досудового розслідування питання, які стосуються якості надання спеціалізованої медичної допомоги, що є суттєвим у цьому кримінальному провадженні; щодо причини смерті неповнолітньої, то комісія експертів у підсумках зазначила про морфологічну патологію «проблема» (обвиття, передлежання, наявність вузла) кровообігу в судинах пуповини, насамперед саме у вені, водночас встановлення вказаного базується на опосередкованих клінічних даних, за відсутності будь-яких даних щодо опису пуповини, і результатах гістологічного дослідження плаценти, тобто носить неконкретний і необ`єктивний характер; зазначене у підсумках комісією експертів про виникнення стану, який обумовив розвиток незворотніх змін в центральній нервовій системі неповнолітньої, які призвели до смерті останньої, внаслідок саме несвоєчасного проведення кесарського розтину, що є дефектом у наданні медичної допомоги, який перебуває у прямому причинно-наслідковому зв`язку із настанням смерті неповнолітньої, не підтверджується об`єктивними даними.
Зазначені обставини свідчать про обґрунтовані, на думку сторони захисту, сумніви в об`єктивності та правильності Висновку, а тому сторона захисту з метою об`єктивного та всебічного досудового слідства просить призначити повторну комісійну експертизу в кримінальному провадженні №0006080 за ч. 2 ст. 140 КК України, проведення якої просить доручити експертам Комунального закладу охорони здоров`я Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи (м. Харків, вул. Дмитрівська, 14) із залученням фахівців в галузі «Акушерство і гінекологія» і «Неонатологія».
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1. Яка причина смерті дитини ОСОБА_8 .?
2. Яка медична допомога надавалась матері ОСОБА_7 та її новонародженій дитині ОСОБА_8 в період і 07.05.2020 по 25.06.2020?
3. Чи був випадок смерті дитини ОСОБА_8 таким, який є умовно відворотним за умови дострокового родорозрішення, тобто в разі своєчасного надання медичної допомоги?
4. Чи наявні недоліки в наданні медичної допомоги ОСОБА_7 під час нагляду за вагітністю в період із 26.09.2019 по 21.05.2020 в ТОВ «Пологовий будинок «Лелека»?
5. Чи наявні недоліки в наданні медичної допомоги ОСОБА_7 при зверненні останньої 07.05.2020 до ТОВ «Пологовий будинок «Лелека»? Чи наявні недоліки в наданні медичної допомоги новонародженій ОСОБА_8 в день її народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ?
6. Якщо так, то чи перебуває настання смерті дитини ОСОБА_8 з даними недоліками в наданні медичної допомоги в причинно-наслідковому зв`язку?
7. Чи можна дані недоліки в наданні медичної допомоги оцінити за ступенем тяжкості тілесних ушкоджень? Якщо так, то просимо встановити ступінь.
8. Чи можна оцінити ступінь ураження організму дитини ОСОБА_8 після перенесеної асфіксії та відповідність застосованих медичних маніпуляцій, зважаючи на тяжкість стану дитини за даними результатів аналізів та досліджень у ТОВ «Пологовий будинок «Лелека»?
9. Чи можливо за результатами гістологічного дослідження плаценти, проведеного в НДСЛ Охматдит, встановити причину народження ОСОБА_8 в стані термінальної коми? Якщо ні, то які причини призвели до народження ОСОБА_8 у такому тяжкому стані, що в подальшому призвели до паліативного статусу?
У судовому засіданні захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_3 , кожен окремо, підтримали клопотання та просили задовольнити. Обґрунтовуючи свої вимоги, захисники зазначили про те, що існують достатні підстави вважати, що Висновок є неповним та неправильним, тому сторона захисту звернулась до слідчого судді з клопотанням про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи. Крім того, захисник ОСОБА_4 звернула увагу слідчого судді на те, що у дослідницькій частині Висновку зазначено, що надані на дослідження матеріали було вивчено разом із позаштатним лікарем бюро акушером-гінекологом, однак не зазначено прізвище, ім`я та по батькові, освіта, спеціальність, місце роботи, місце реєстрації цієї особи, інші дані.
Прокурор, посилаючись на безпідставність доводів клопотання сторони захисту, заперечила проти задоволення клопотання та просила залишити без задоволення.
Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Приписами ч. 1 ст. 9 цього Кодексу визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Відповідно до ч. 2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо встановлення причин смерті.
Вимогами статті 243 цього Кодексу передбачено, що експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 КПК України.
Частиною 1 статті 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
З наведеного вище вимог КПК України, які регламентують порядок залучення експерта для призначення експертизи, випливає, що слідчий суддя може залучити експерта за клопотанням сторони захисту лише за наявності зазначених у ч. 1 ст. 244 КПК України обставин.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» від 25.02.1994 №4038-XII (далі Закон №4038-XII) судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою в разі, якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб (ч. 1 ст. 71 Закону України «Про судову експертизу»).
Пунктом 1.2.14. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі Інструкція), передбачено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
При цьому, якщо експертиза проводиться в експертній установі, то її керівник, організовуючи дослідження, виходячи з питань і представлених для дослідження о`єктів, самостійно визначає вид експертизи і доручає її проведення відповідному експертові.
Відповідно до вимог частин 1, 3 ст. 101 КПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.
Вимоги щодо змісту висновку експерта містяться у ст. 102 КПК України. Зокрема, у висновку експерта повинно бути зазначено: 1) коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта) та на якій підставі була проведена експертиза; 2) місце і час проведення експертизи; 3) хто був присутній при проведенні експертизи; 4) перелік питань, що були поставлені експертові; 5) опис отриманих експертом матеріалів та які матеріали були використані експертом; 6) докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка; 7) обґрунтовані відповіді на кожне поставлене питання. У висновку експерта обов`язково повинно бути зазначено, що його попереджено про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Якщо при проведенні експертизи будуть виявлені відомості, які мають значення для кримінального провадження і з приводу яких не ставилися питання, експерт має право зазначити про них у своєму висновку. Висновок підписується експертом.
Аналогічні за змістом вимоги щодо змісту висновку експерта містяться також у Розділі IV Інструкції.
При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 244 КПК України до ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені експертові особою, яка звернулася з відповідним клопотанням. Слідчий суддя має право не включити до ухвали запитання, поставлені особою, яка звернулася з відповідним клопотанням, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.
Враховуючи, що стороною захисту доведено наявність підстав, визначених ч. 1 ст. 244 КПК України, з викладенням у клопотанні відповідних обґрунтувань і підтриманих у судовому засіданні, тому з огляду на те, що для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, а будь-яким іншим способом, окрім як призначення судово-медичної (повторної, комісійної) експертизи, неможливо встановити обставини щодо причини смерті неповнолітньої ОСОБА_8 , котра народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в «Пологовий будинок «Лелека», де останній цього дня надавалася медична допомога під час пологів вагітної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрій у свою чергу надавалась медична допомога під час нагляду за вагітністю в період із 26.09.2019 по 21.05.2020 в ТОВ «Пологовий будинок «Лелека» та під час пологів 21.05.2020, тому слідчий суддя вважає, що доводи клопотання про проведення судово-медичної (повторної, комісійної) експертизи в цій частині є обгрунтованими.
Водночас, слідчий суддя не знаходить підстав для доручення проведення експертизи експертам Комунального закладу охорони здоров`я Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи, оскільки направлення матеріалів до вказаного закладу потребуватиме значного часу та може ускладнити проведення експертизи, а тому з метою дотримання процесуальних строків, встановлених процесуальним законодавством, а також виконання завдань кримінального провадження відповідно до положень ст. 2 КПК України, слідчий суддя вважає, що проведення судово-медичної (комісійної) експертизи слід доручити Державній спеціалізованій установі «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» (04112, м. Київ, вул. Дорогожицька, 9, ).
З огляду на викладене, клопотання сторони захисту про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0006080 від 30.12.2020 за ч. 2 ст. 140 КК України слід задовольнити частково.
Керуючись статтями 101, 102, 242-244, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0006080 від 30.12.2020 за ч. 2 ст. 140 КК України задовольнити частково.
Призначити судово-медичну (комісійну) експертизу у кримінальному провадженні №0006080 від 30.12.2020 за підозрою ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 140 КК України.
Доручити проведення судово-медичної (комісійної) експертизи Державній спеціалізованій установі «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» (04112, м. Київ, вул. Дорогожицька, 9, ) та провести судово-медичну (комісійну) експертизу із залученням у разі необхідності відповідних фахівців (експертів) у галузі «Акушерство і Гінекологія» та «Неонатологія» щодо встановлення причини смерті неповнолітньої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На вирішення експертизи поставити наступні питання:
1. Яка причина смерті дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?
2. Яка медична допомога надавалась матері ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та її новонародженій дитині ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період із 07.05.2020 по 25.06.2020?
3. Чи був випадок смерті дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, який є умовно відворотним за умови дострокового родорозрішення, тобто в разі своєчасного надання медичної допомоги?
4. Чи наявні недоліки в наданні медичної допомоги ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час нагляду за вагітністю в період із 26.09.2019 по 21.05.2020 в ТОВ «Пологовий будинок «Лелека»?
5. Чи наявні недоліки в наданні медичної допомоги ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , при зверненні до ТОВ «Пологовий будинок «Лелека» від 07.05.2020? Та чи наявні недоліки в наданні медичної допомоги новонародженій ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в день її народження

ІНФОРМАЦІЯ_1 . Якщо так, то чи перебуває настання смерті дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з даними недоліками в наданні медичної допомоги в причинно-наслідковому зв`язку?
7. Чи можна дані недоліки в наданні медичної допомоги оцінити за ступенем тяжкості тілесних ушкоджень? Якщо так, просимо встановити ступінь.
8. Чи можна оцінити ступінь ураження організму дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після перенесеної асфіксії та відповідність застосованих медичних маніпуляцій, зважаючи на тяжкість стану дитини за даними результатів аналізів та досліджень у ТОВ «Пологовий будинок «Лелека»?
9. Чи можливо за результатами гістологічного дослідження плаценти, проведеного в НДСЛ Охматдит, встановити причину народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в стані термінальної коми? Якщо ні, то які причини призвели до народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у такому тяжкому стані, що в подальшому призвели до паліативного статусу?
10. В якому періоді перебігу пологів у ОСОБА_7 виникли явища, що свідчили про загрозу життю плоду? Сукупність яких об`єктивних даних цей факт підтверджує?
11. Чи були наявні показання для проведення ОСОБА_7 кесаревого розтину раніше з моменту госпіталізації та до того моменту, коли це рішення було прийнято лікарями? Якщо так, то які саме? Чи було рішення про проведення ургентного кесаревого розтину ОСОБА_7 прийнято вчасно?
12. Базуючись на яких об`єктивних науково-практичних даних можна стверджувати, що ургентний кесаревий розтин був проведений з запізненням саме на одну годину?
13. Яка можлива причина виникнення патогістологічних змін в пуповині та плаценті плоду? Чи пов`язані такі зміни з порушенням плацентарного кровотоку?
14. Чи можливе виникнення виявлених патогістологічних змін пуповини внаслідок її механічного травмування «притискання, стискання, які супроводжувались порушенням кровообігу в пуповині»?
15. Чи супроводжуються вказані патогістологічні зміни в плаценті порушенням плацентарного кровотоку, розвитком гіпоксії плоду?
16. В який часовий проміжок перебігу пологів мало місце порушення пуповинного кровотоку? Виходячи із вираженності клітинної реакції, яка мала місце в пуповині, який проміжок часу пройшов від моменту порушення в ній кровотоку до її видалення?
17. Зважаючи на обсяг та характер патогістологічних змін в пуповині, плаценті в співставленні до клінічного перебігу пологів до моменту ургентного кесаревого розтину, чи можна стверджувати про те, що порушення плацентарно пуповинного кровообігу мало транзиторний характер (процес порушення кровообігу тривав декілька десятків хвилин, зумовлюючи розвиток гіпоксії плоду з подальшим його відновленням)?
18. Чи наявні були у лікарів умови та показання для проведення додаткового методу дослідження амніотомії з метою подальшого визначення лактату з передлеглої частини голівки плода, до 17:40, тобто до моменту проведення епідуральної аналгезії, враховуючи виражений больовий синдром у ОСОБА_7 та мінімальне відкриття маткового вічка до 2 см?
19. Яка причина народження ОСОБА_8 в стані тяжкої асфіксії? Чи можливо було з боку лікарів ТОВ «Пологовий будинок «Лелека» передбачити це або запобігти цьому, з урахуванням результатів гістології плаценти?
20. Чи була КТГ в пологах патологічною? Чи могла КТГ однозначно свідчити про гіпоксію плоду?
21. Про що свідчать високі та тривалі показники лактату та рН крові дитини ОСОБА_8 .? Чи може динаміка концентрації лактату та рН периферичної крові дитини після народження відображати тривалість внутрішньоутробного враження центральної нервової системи?
22. Чи є причинно-наслідковий зв`язок між діями лікарів ТОВ «Пологовий будинок «Лелека» та народженням дитини в стані тяжкої асфіксії? Якщо так, то чим це підтверджується?
23. Які були об`єктивні показники дистресу плода? З якого часу (години, хвилини) вони почались? Скільки пройшло часу від початку існування об`єктивних показників внутрішьоутробного страждання плода до народження плода? Чи вчасно був зроблений кесарів розтин відповідно до локальних протоколів «Дистрес плода» та «Кесарів розтин»?
Попередити експерта (експертів) про кримінальну відповідальність за відмову від виконання покладених на нього обов`язків за ст. 385 КК України, за дачу завідомо неправдивого висновку за ст. 384 КК України та за розголошення даних досудового розслідування за ст. 387 КК України.
Зобов`язати уповноважену особу Оболонського УП ГУНП у м. Києві та/або Оболонської окружної прокуратури м. Києва у кримінальному провадженні №0006080 від 30.12.2020 надати в експертну установу матеріали кримінального провадження та інші речі чи документи, які потрібні для проведення експертизи за необхідності.
Висновок експерта, залученого слідчим суддею, надається особі, за клопотанням якої він був залучений.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1