Справа № 397/398/21
н/п : 1-кс/397/56/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.05.2021 смт. Олександрівка

Слідчий суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про визнання бездіяльності Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вищевказаною скаргою, в якій просив визнати бездіяльність Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення за заявою ОСОБА_3 від 07.05.2021 відомостей до ЄРДР за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 197-1 КК України, та зобов`язати вчинити дії.
Дослідивши надані матеріали скарги, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Як слідує зі скарги адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , Олександрівським ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області було допущено бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у зв`язку із чим вказане клопотання подане до Олександрівського районного суду Кіровоградської області.
Зазначене клопотання надійшло до Олександрівського районного суду Кіровоградської області 24.05.2021, визначено слідчого суддю цього суду ОСОБА_1 .
У зв`язку із вступом в дію постанови Верховної Ради України № 807-IX від 17.07.2020, якою на території Кіровоградської області проведено зміни в адміністративно-територіальному устрої Наказом Національної поліції України № 955 від 08.12.2020 затверджено нову організаційно-штатну структуру у складі територіальних підрозділів ГУНП в Кіровоградській області, відповідно до якої Олександрівське відділення поліції перейшло під юрисдикцію відділення поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.
Наведене підтверджується надісланим на адресу Олександрівського районного суду Кіровоградської області листом начальника відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , в якому зокрема зазначено, що Олександрівське ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області реорганізовано і створено сектор поліцейської діяльності № 1 (смт. Олександрівка) відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області. У секторі поліцейської діяльності працюють дільничні офіцери поліції, інспектори з реагування патрульної поліції та чергова частина. Поліцейські таких служб, як слідство, кримінальна поліція та дізнання призначені до відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, однак службу будуть нести на території обслуговування сектору поліцейської діяльності № 1 (смт. Олександрівка).
Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .
Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Згідно з положеннями ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи.
Статтею 1 КПК передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Частиною 6 ст. 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Наведений висновок зроблений в ухвалі Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 607/16332/20 (пр. № № 51- 4916 впс 20) та узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20).
Окрім цього, згідно листа Вищого спеціалізованого суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.06.2016 N 223-1650/0/4-16 «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (пункт 1) визначено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 Кримінального процесуального кодексу України (КПК) усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.
За нормами Кримінального процесуального кодексу України вбачається, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України), а також не прямо визначає дії слідчого судді в разі подання скарги стороною кримінального провадження з порушенням правил територіальної підсудності, то, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, правильним є застосування зазначеного права й до розгляду клопотань сторін кримінального провадження, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, у тому числі скарг на бездіяльність органів (посадових осіб) досудового розслідування.
Отже, необхідно констатувати, що вказана скарга розглядається слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в разі її подання з порушенням правил територіальної підсудності, підлягає поверненню особі, яка подала таку скаргу, що регламентовано положеннями п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України.
Також, необхідно зауважити, що з вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідує, що виключно слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З огляду на викладене, зокрема те, що на даний час орган досудового розслідування (слідчі, дізнавачі), до якого із заявою про вчинення кримінального правопорушення звернулась ОСОБА_3 знаходиться у відділі поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, який територіально не відноситься до юрисдикції Олександрівського районного суду Кіровоградської області, а відтак слідчий суддя вважає за необхідне повернути скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , подану в порядку ст. 303 КПК України, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у зв`язку зі зміною місця розташування органу досудового розслідування на час надходження даної скарги.
Керуючись ч. 6 ст. 9, ч. 1 ст. 214, ст. 304 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про визнання бездіяльності Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та зобов`язання вчинити дії, повернути скаржнику.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: /підпис/ ОСОБА_1

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Рішення станом на «___»_______________2021 року набрало законної сили.

Слідчий суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

Копію засвідчено «___»________________2021 року.