УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000980 від 06 листопада 2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 355 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000980 від 06 листопада 2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 355 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000980 від 06 листопада 2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 355 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що на території України діє організована група у складі невстановлених осіб, які для прикриття використовують господарську діяльність та шляхом психологічного тиску, який виражається у здійсненні телефонних дзвінків та надсиланням смс-повідомлень із погрозами застосування насильства щодо потерпілих та їх родичів, примушують до виконання чи невиконання цивільно-правових зобов`язань, зокрема щодо виплати неіснуючих боргів, або сплати значно завищених відсотків по кредиту.

До управління стратегічних розслідувань в місті Києві ДСР НП України надано доручення з метою отримання доказів та встановлення осіб, для подальшого документування їх злочинної діяльності.

За результатами виконання доручення встановлено ряд фізичних та юридичних осіб, які можуть бути причетними до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, зокрема: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є власником та керівником колекторської компанії, а саме: ТОВ «Фінансова компанія «Алурія» (43072822), основний вид діяльності: надання інших фінансових послуг.

Юридична адреса ТОВ «Фінансова компанія «Алурія» (43072822): Дніпропетровська обл., м. Дніпро, бульвар Катеринославський, будинок 2, офіс 618, 6-й поверх будівлі торговельно - ділового центру літ.А-5, А18, об`єкт житлової нерухомості загальною площею (кв.м): 13747.5.

Згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно встановлено, що власником будівлі торговельно - ділового центру літ.А-5, А18, об`єкт житлової нерухомості загальною площею (кв.м): 13747.5, за адресою: АДРЕСА_1 , є Товариство з обмеженою відповідальністю "Аста", код ЄДРПОУ (32281016).

Також встановлено фактичну адресу розташування офісного приміщення, де співробітники структурного підрозділу ТОВ «Фінансова компанія «Алурія», використовуючи комп`ютерну техніку та засоби зв`язку, безпосередньо здійснюють психологічний тиск через телефонні дзвінки з погрозами насильства над потерпілими та їх близькими родичами, погрозами пошкодження чи знищення майна, а саме: в багатофункціональному комплексі літ. Х-6-16 нежитлові приміщення: у підвалі поз.736, 740, 749, ХVІІІ-4, ХVІІІ-5; на першому поверсі поз. 102-108, 112-119,155-163, І-9 - І-12, I-16, I-19, ганки х2, х5; на другому поверсі поз. II-5, ІІ-6, ІІ-7, II-9; на третьому поверсі III-5, ІIІ-6, ІIІ-7, III-9; на четвертому поверсі поз. 401-439, IV-4 - IV-7, IV-I; на п`ятому поверсі поз. 501-539, V-4 - V-7, V-I; на шостому поверсі поз. 601-646, VI-4 - VI-7, VI-I, загальною площею 5962,3 кв.м., за адресою Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вулиця Шевченка (Шевченківський, Соборний райони), будинок 53.

Згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно встановлено, що власником багатофункціонального комплексу літ. Х-6-16 нежитлові приміщення: у підвалі поз.736, 740, 749, ХVІІІ-4, ХVІІІ-5; на першому поверсі поз. 102-108, 112-119,155-163, І-9 - І-12, I-16, I-19, ганки х2, х5; на другому поверсі поз. II-5, ІІ-6, ІІ-7, II-9; на третьому поверсі III-5, ІIІ-6, ІIІ-7, III-9; на четвертому поверсі поз. 401-439, IV-4 - IV-7, IV-I; на п`ятому поверсі поз. 501-539, V-4 - V-7, V-I; на шостому поверсі поз. 601-646, VI-4 - VI-7, VI-I, загальною площею 5962,3 кв.м., за адресою Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вулиця Шевченка (Шевченківський, Соборний райони), будинок 53, є ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "АГРА", код ЄДРПОУ (31659485).

Крім того встановлено, що бази персональних даних боржників та клієнтів, які ТОВ «Фінансова компанія «Алурія» використовує при здійсненні злочинної діяльності, частково надаються компаніями: «Є ГРОШІ», «МОНЕТКА», «АЛЕКСКРЕДИТ» та іншими невстановленими установами.

11 серпня 2021 року на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 серпня 2021 року за адресою: АДРЕСА_2 , будівлі торговельно - ділового центру літ.А-5, А18, об`єкту житлової нерухомості загальною площею (кв. м): 13747.5, проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено наступне: системний блок №СТ:LCHHAOBXL2P6XC з білою наліпкою з надписом 20/66-ВИК1 з зарядним пристроєм, системний блок №СТ: LDSQFOEXL5H5DB з білою наліпкою з надписом 20/16-ВИК4 з зарядним пристроєм, системний блок №СТ:LCHHAOBXL2P6NN з білою наліпкою з надписом 20-66-ВИК5 з зарядним пристроєм, системний блок з №021946-001 з білою наліпкою з надписом 20/66-ВИК6 з зарядним пристроєм, системний блок СН:CZC2353HNR з білою наліпкою з надписом 20/66-ВИК3 з зарядним пристроєм, системний блок СН:CZC2353HHT з білою наліпкою з надписом20/66-ВИК2 з зарядним пристроєм, стартові пакети мобільного оператора «Київстар» у паперових конвертах у кількості 35 (тридцять п`ять) штук, стартові пакети мобільного оператора «Київстар» у кількості 144 (сто сорок чотири), на кожному з яких зазначені прізвища осіб, стартові пакети мобільного оператора «Водафон» у кількості 5 (п`ять) штук - все вище перелічене поміщено до чорних пакетів на яких наявні бирки з надписами та печатки «Для пакетів»; мобільний телефон марки «ZTE» з білою наліпкою з надписом 15/66-ВИК1, мобільний телефон марки «ZTE» з білою наліпкою з надписом 48(66)-ВИК3-поміщено до спеціального пакету №КІV4100840; стартові пакети мобільного оператора «Київстар» у кількості 77 (сімдесят сім) штук, стартові пакети мобільного оператора «Водафон» у кількості 6 (шість) штук, сім (сім) зарядних пристроїв до системних блоків, системний блок №СН: CZC306IJWN, системний блок №СН: CZC23628K6, системний блок №СН: CZC238949T з білою наліпкою з надписом 7/65-Зел7, системний блок №СН: CZC3212СХL з білою наліпкою з надписом7/65-Зел2, системний блок №СН: CZC3212D4B з білою наліпкою з надписом7/65-Зел4, системний блок №СН: CZ2353HHS з білою наліпкою з надписом7/65-Зел3, системний блок №СН: CZC2451BSR з білою наліпкою з надписом7/65-Зел6 - поміщено до чорного пакету на якому наявні бирка з відповідними записами та печатка «Для пакетів».

11 серпня 2021 року постановою старшого слідчого СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , вилучене майно визнано речовими доказами.

З метою збереження речових доказів, а також з метою забезпечення конфіскації майна підозрюваного виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно, в зв`язку з чим прокурор звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним клопотанням.

В судове засідання уповноважений прокурор відділу Київської міської прокуратури та представник власника тимчасово вилученого майна, будучи належним чином повідомленими про день та час судового розгляду, не з`явилися, причини неявки суду не повідомили.

Однак, враховуючи положення ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання у їх відсутність.

Як встановлено в судовому засіданні, СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 000980 від 06 листопада 2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 355 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 серпня 2021 року надано дозвіл на проведення обшуку в приміщенні, яке використовується ТОВ «Фінансова компанія «Алурія», що розташований на шостому поверсі за адресою: АДРЕСА_3 , будівлі торговельно - ділового центру літ.А-5, НОМЕР_1 , об`єкту житлової нерухомості загальною площею (кв.м): 13747.5, яке згідно з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно зареєстровано за ТОВ "Аста", код ЄДРПОУ (32281016), з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а саме: сім-карт, з яких здійснювались дзвінки до потерпілих, мобільних телефонів, які використовувались для дзвінків до кредитозобов`язаних осіб та осіб, які не мають відношення до боргу, ноутбуків та комп`ютерної техніки, в яких може бути наявна база даних з кредитозобов`язаними особами, записників, блокнотів, документів з кредитозобов`язаними особами та їх контактні номера, а також номерів осіб, які не мають відношення до кредиту, але піддаються до морального тиску.

На виконання вказаної ухвали, 11 серпня 2021 року проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено майно відповідно до опису зазначеного в протоколі обшуку.

11 серпня 2021 року постановою старшого слідчого СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , виявлене та вилучене майно в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 000980 від 06 листопада 2020 року.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясуватиправову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні прокурора, та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а тому суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

За змістом ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правовупідставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
У свою чергу, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення; можливість використаннямайна як доказу у кримінальному провадженні; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Разом із цим, на переконання слідчого судді, у клопотанні належним чином не доведено той факт, що майно, на яке прокурором планується накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та має значення речових доказів для кримінального провадження № 000980 від 06 листопада 2020 року.

Більш того, прокурор в судове засідання не з`явився та не надав даних, які б в сукупності з долученими до матеріалів клопотання доказами, свідчили про необхідність накладення арешту на майно, вилучене під час проведення обшуку 11 серпня 2021 року за адресою: АДРЕСА_2 .

Також, слідчий суддя звертає увагу на суто формальний характер постанови слідчого від 12 серпня 2021 року, копія якої долучена до матеріалів клопотання, яка також не містить посилання на конкретні критерії, визначені статтею 98 КПК України, яким нібито відповідає вилучене під час обшуку майно.

Крім того, матеріали клопотання не містять будь яких даних, які б документально підтверджували той факт, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення чи набуте кримінально протиправним шляхом.

З урахуванням встановлених у судовому засіданні обставин, слідчий суддя вважає, що досягнення мети досудового слідства в рамках даного кримінального провадження не може бути компенсоване таким підходом органу досудового розслідування щодо невмотивованого ініціювання питання про накладення арешту на майно.

Також, прокурором не надано доказів того, що в межах даного кримінального провадження було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, за ознаками якого здійснюється досудове розслідування, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування № 0000980 від 06 листопада 2020 року.
При цьому, санкція статті ч. 3 ст. 355 КК України, за ознаками якого внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не передбачає додатковий вид покарання як конфіскація майна, що у сукупності з викладеними обставинами свідчить про те, що арешт не може бути накладено на майно з метою забезпечення конфіскації майна, як на те посилається прокурор у своєму клопотанні.
Таким чином, на переконання слідчого судді, ініціювання прокурором питання про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, не відповідає положенням Конституції України, вимогам кримінального процесуального закону України та практиці Європейського суду з прав людини.
Так, як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи постановлення судом незаконного рішення, тоді як ст. 1 Протоколу № 1 до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що ст. 1 Протоколу № 1, яка спрямована на захист особи (фізичної та юридичної) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідних заходів для захисту права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польщі» від 22 червня 2004 року).

При цьому, у своїх висновках ЄСПЛ неодноразово наголошував, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Протоколу № 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним.

У свою чергу, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Враховуючи викладене, слідчий суддя не знаходить достатніх правових підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на майно відповідно до переліку, зазначеного в клопотанні від 12 серпня 2021 року прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , вилучене 11 серпня 2021 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 .

Керуючись ст.ст.131,132,170173, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000980 від 06 листопада 2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 355 КК України.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя