Справа № 559/25/21
Провадження № 1-кс/559/236/2021
УХВАЛА
14 червня 2021 року місто Дубно Рівненська область
Слідчий суддя Дубенського міськрайонного суду Рівненської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000017 від 05.01.2021,
ВСТАНОВИВ:
14.06.2021 до слідчого судді Дубенського міськрайонного суду Рівненської області надійшло клопотання клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000017 від 05.01.2021.
Клопотання надійшло із зазначенням особи, яка її подала ОСОБА_2 .
Дослідивши матеріали клопотання приходжу до висновку, що воно підлягає поверненню з наступних підстав.
Враховуючи положення закону, до початку розгляду клопотання слідчий суддя повинен переконатися, що клопотання подане саме особою, яка має таке право.
Між тим, вбачається, що встановити особу, яка подала клопотання, неможливо, оскільки воно подане не в письмовій формі, а у виді електронного документу та не підписане скаржником у порядку, передбаченому для підпису електронних документів.
Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.
На виконання рішення Ради суддів України № 17 від 02.03.2018 р., яким було викладено в новій редакції Положення про автоматизовану систему документообігу суду, рішення Ради суддів України № 16 від 12.04.2018 р., наказу ДСА України від 22.12.2018 р. № 628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» у місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі.
Підсистема «Електронний суд» забезпечує обмін процесуальними документами (надсилання та отримання документів) в електронному вигляді органами та установами правосуддя, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу.
З огляду на вищезазначене, починаючи з дати прийняття наказу, суди керуються вимогами розділу XI «Підсистема електронного суду» Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30(у редакції рішення Ради суддів України 02.03.2018 № 17 зі змінами).
Отже, для подання процесуальних документів в електронній формі необхідно пройти передбачений підсистемою порядок реєстрації електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Крім того, Державною судовою адміністрацією України від 10 січня 2019 року № 15-560/19 було роз`яснено, що інформація про учасника судового процесу формується з даних, що зазначені в електронному цифровому підписі.
Згідно з п. 2, 6 розділу ХІ вказаного Положення учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи. Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД.
Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.
За визначенням термінів та скорочень у розділі ІІ вказаного Положення:
- електронний документ (далі - ЕД) - оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора;
- електронна копія паперового документу (далі - ЕКПД) - результат повного відтворення інформації та реквізитів паперового документу у електронно-цифровій формі. Включає оптичний образ документу в форматі PDF, його текст у метаданих, реєстраційну інформацію, тощо;
- електронний цифровий підпис (далі - ЕЦП) - електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).
Згідно з приписами ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".
Згідно п. 12, п. 23 ч. 1 ЗУ «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.
Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, викладеними в постановах Верховного Суду № 640/1374/19 від 10 вересня 2019 року, № 520/20958/18 від 22 серпня 2019 року, № 2340/4648/18 від 06 серпня 2019 року.

Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте не виключається подання клопотань за правилами КПК України, сформованого в підсистемі «Електронний суд» та скріпленого електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».
Отже, законодавством на теперішній час передбачено два способи звернення до суду, зокрема до слідчого судді із клопотанням: шляхом її надсилання у паперовому варіанті особою, яка її подає, а підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, який перебуває в ізоляторі тимчасового тримання, слідчому ізоляторі або установі виконання покарань, шляхом подання через адміністрацію відповідної установи, підписаною нею та оформленою відповідно до вимог КПК України або у електронному вигляді за допомогою підсистеми «Електронний суд» у порядку, наведеному вище.
Надсилання клопотання у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду не є, за наведених обставин, належним способом звернення до суду, оскільки нормами КПК не передбачено можливості подання клопотання засобами електронної пошти.
Графічне зображення підпису у поданому клопотанні не слугує належним підтвердженням для встановлення особи, яка подала скаргу.
За таких обставин, направлене ОСОБА_2 клопотання у сканованому вигляді на електронну поштову скриньку суду подане у неналежний спосіб, що позбавляє слідчого суддю можливості встановити, що клопотання було надіслано саме тією особою, від імені якої воно подано, а його зміст не був спотворений.
Вказані обставини, враховуючи відсутність документів, які підтверджують право особи на оскарження рішень слідчого, є перешкодою для розгляду слідчим суддею вказаного клопотання.
У низці рішень Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що право на суд, окремим аспектом якого є право на доступ до правосуддя, не є абсолютним (у рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).
Слідчий суддя зауважує, що повернення клопотання не створює перешкоди особі, яка її подала у доступі до правосуддя за вказаних обставин, оскільки дотримання вимог КПК України слідчим суддею не свідчить про порушення такого права особи, яка зобов`язана дотримуватись встановленого законодавством порядку звернення до суду.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000017 від 05.01.2021 - повернути.
Копію ухвали разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами надіслати особі, яка подала клопотання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя Дубенського міськрайонного суду
Рівненської області ОСОБА_1