У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2021 року м. Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 м. Біла Церква Київської області кримінальне провадження № 0001130, відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 13.11.2020 по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква Київської області, громадянина України, із середньою освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області: ОСОБА_4 ,

потерпілий: ОСОБА_5 ,

обвинувачений: ОСОБА_3 ,

У С Т А Н О В И В:

В провадження судді надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001130 від 13.11.2020 відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого за ч. 1 ст. 185 КК України.

Так, 02.10.2020 приблизно о 15 години 00 хвилин ОСОБА_3 , перебуваючи в квартирі АДРЕСА_3 , помітивши на шиї малолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , хрестик, проби 585, вагою 0,48 грам, вартістю 535 гривень11 копійок, належний ОСОБА_5 , умисно, таємно від оточуючих, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу здійснив крадіжку даного хрестика у той час, поки малолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відпочивав, а його мати ОСОБА_5 , перебувала в іншій кімнаті.

Після цього ОСОБА_3 з місця вчинення кримінального проступку зник разом із викраденим майном, розпорядившись ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_5 , майнової шкоди на загальну суму 535 гривень 11 копійок.

Дії обвинуваченого ОСОБА_3 підпадають під кваліфікацію за ч. 1 ст. 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка).

Потерпіла ОСОБА_5 в судовому засіданні просила закрити кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, мотивуючи тим, що повністю примирилась із обвинуваченим ОСОБА_3 і не має до нього жодних матеріальних та моральних претензій. На підтвердження заявленого клопотання, надала відповідну заяву, в якій остання просить суд звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності у зв`язку з їхнім примиренням та відшкодуванням останнім завданих збитків.

Потерпіла ОСОБА_5 наполягала, що її відмова від обвинувачення є добровільною і не пов`язана з тиском на неї з боку будь-яких осіб.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні вину визнав, фактичні обставини не оспорював, просив закрити провадження та звільнити його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України.

Отже, обвинувачений ОСОБА_3 та потерпіла ОСОБА_5 під час судового засідання наполягали на закритті кримінального провадження у зв`язку з примиренням.

Вислухавши клопотання потерпілої, з`ясувавши думку прокурора, який не заперечував проти закриття кримінального провадження з підстав зазначених потерпілою, а також враховуючи позицію обвинуваченого, який не заперечував проти задоволення клопотання потерпілої, а обвинувачений в судовому засіданні щиро каявся, вину визнав у повному обсязі, суд проаналізувавши та зіставивши клопотання потерпілої з вимогами КПК України, приходить до наступного висновку.

Відповідно з пунктом 1 частини 2 статті 284 наведеного Кодексу кримінальне провадження закривається судом, у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, яким, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 3 КПК України, є законодавчі акти України, які встановлюють кримінальну відповідальність (за кримінальні проступки - Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» від 22.11.2018 № 2617-VIII).

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК України встановлено, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Так, відповідно до ст. 46 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилась з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до ч. 2 ст. 288 КПК України, суд зобов`язаний з`ясувати думку потерпілого щодо можливості звільнення підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності.

Дотримуючись сталості та єдності судової практики, умовою звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілим є вчинення нею вперше кримінального проступку. Примирення винної особи з потерпілим (потерпілими) належить розуміти як акт прощення її ним (ними) в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів. Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди. За наявності передбачених у ст. 46 КК України підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Вирішуючи питання про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_3 у зв`язку із примиренням такого з потерпілою та закриття кримінального провадження з цієї підстави, суд враховує, що обвинувачений раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії кримінальних проступків, та враховуючи думку потерпілої, яка в судовому засіданні просила звільнити обвинуваченого від кримінальної відповідальності та зазначила, що будь-яких претензій матеріального й морального характеру до останнього не має та проти закриття кримінального провадження не заперечує.

Суд впевнився, що примирення з боку потерпілої стало результатом її добровільного волевиявлення.

Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 284 КПК України закриття кримінального провадження з підстав, передбачених п. 1 ч. 2 цієї статті (у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності), не допускається, якщо обвинувачений проти цього заперечує.

Оскільки у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 надав згоду на закриття кримінального провадження з вказаних підстав, суд вважає можливим звільнити останнього від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням з потерпілою та закрити кримінальне провадження.

Питання речових доказів у кримінальному провадженні вирішено, відповідно до положень ст. 100 КПК України.

Процесуальні витрати - в межах обвинувачення за ч. 1 ст. 125 КК України відсутні.

Цивільний позов по справі не заявлено.

На підставі ст. 46 КК України, керуючись ч. 2 п. 1 ст. 284, 370, 372 КПК України, суд,

П О С ТА Н О В И В :

Клопотання потерпілої ОСОБА_5 - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_3 , 13.04.1997 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення - кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, на підставі ст. 46 КК України у зв`язку з примиренням з потерпілою.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001130 від 13.11.2020 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення - кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України - закрити.

Речовий доказ по справі, а саме: копію договору про закладання хрестика золотого, 585 проби, вагою 0,48 г., на ім`я ОСОБА_3 залишити зберігати при матеріалах кримінального провадження, яке знаходиться у прокурора.

На ухвалу може бути подано апеляцію до Київського апеляційного суду через Білоцерківського міськрайонного суду Київської області протягом семи діб з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала суду не набрала законної сили.

СуддяОСОБА_1