Справа № 296/5242/21
УХВАЛА

Іменем України

10 червня 2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Житомира клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000191 від 08.06.2021 у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Пушкарне, Коренівського р-ну, Курської обл., не працюючого, не одруженого, з вищою освітою, на утриманні неповнолітніх дітей немає, зареєстрованого і проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.2 ст.15, п.1 ч.2 ст.115 КК України,-
встановив:
Слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області (далі - СУ ГУНП в Житомирській області) капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , відповідно до змісту якого просить застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави в порядку п.2 ч.4 ст.183 КПК України.
В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000191 від 08.06.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 115, ч,2 ст.15, п.1 ч.2 ст.115 Кримінального кодексу України (далі - КК України).
Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.06.2021 близько 00 годин 25 хвилин, ОСОБА_5 , маючи на меті умисно протиправно заподіяти смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з яким склались тривалі неприязні відносини з приводу невиконання останнім боргових зобов`язань та його цивільній дружині - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , прибув з вогнепальною зброєю - автоматом «АКС-74У» спорядженим бойовими набоями калібром 5,45мм, до будинку АДРЕСА_2 .
Підійшовши до вікна будинку, що веде до приміщення житлової кімнати, де відпочивали ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , здійснив не менше 9 прицільних пострілів в останніх, в результаті чого вчинив умисне вбивство ОСОБА_7 та закінчений замах на умисне вбивство ОСОБА_8 здійснивши всі дії, які вважав за необхідні, але не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі,оскільки ОСОБА_8 своєчасно було надано медичну допомогу.
Смерть ОСОБА_7 настала від вогнепальних кульових проникаючих сліпих поранень грудної клітки з пошкодженням лівої легені та серця.
В результаті умисних злочинних дій ОСОБА_5 , ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження у вигляді: вогнепального поранення живота, грудної клітки і гомілки лівої ноги.
За вказаним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 115, ч.2 ст.15, п.1 ч.2 ст.115 КК України.
08.06.2021 о 07 год. 30 хв. в порядку ст.208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
08.06.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 115, ч.2 ст.15, п.1 ч.2 ст.115 КК України.
Необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою орган досудового розслідування обґрунтовує наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочинів, передбачених ч.1 ст. 115, ч.2 ст.15, п.1 ч.2 ст.115 КК України, а також наявністю ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), а саме:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, так як орган досудового розслідування має підстави вважати, що ОСОБА_5 будучи зареєстрований та проживаючи на території, віддаленій від органу досудового розслідування, розуміючи, що він може бути засудженим до реальної міри покарання, буде переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності;
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки орган досудового розслідування не виключає можливості незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків та потерпілу у даному кримінальному провадженні з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій, так як йому відомо анкетні дані потерпілої, місце проживання та він проживає в безпосередній близькості від неї;
- п.4 ч.1 ст.177 КПК України, так як орган досудового розслідування не виключає можливості, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме перешкоджати шляхом не прибуття та несвоєчасного прибуття на вимоги слідчого, прокурора чи суду;
- п.5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки у органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі буде продовжувати вчиняти умисні кримінальні правопорушення, оскільки кримінальне правопорушення вчинено з використанням зброї, за місцем проживання останнього вилучено річ, ззовні схожу на вибухову (РГД-5 з підривачем УРГЗМ), також речовину схожу ча коноплю, що може свідчити про причетність ОСОБА_5 до вчинення ряду кримінальних правопорушень, не пов`язаних між собою.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали у повному обсязі з підстав, викладених у клопотанні. Прокурором зазначено, що зважаючи на наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України та тяжкість вчинення кримінального правопорушення, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не є можливим. Також наголошено на необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави у зв`язку з вчиненням ОСОБА_5 злочину, в результаті якого загинула особа.
Захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 просив відмовити у задоволенні клопотання та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за постійним місцем проживання ОСОБА_5 в нічний час доби. Зазначив, що клопотання є необґрунтованим, а вина ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення не є доведеною. Вказував, що вилучені у підозрюваного речі не відносяться до обставин інкримінованого правопорушення та не підтверджують вину ОСОБА_5 .
Наголошував, що викладені у копотанні ризики є необґрунтованими, оскільки підозрюваний не переховуюється від органу досудового розслідування, суду та жодним чином не перешкоджає кримінальному провадженню.
Враховуючи вищевикладене та зважаючи, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, просив застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.
Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників справи, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст. 194 КПК України:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Щодо наявності обґрунтованої підозри.
Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
У своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обгрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення
Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.115, ч.2 ст.15, п.1 ч.2 ст.115 5 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом огляду трупа від 08.06.2021; протоколом огляду місця події від 08.06.2021 за місцем вчинення кримінального правопорушення; протоколом проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом огляду місця події від 08.06.2021; протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; довідкою лікарні щодо отриманих травм ОСОБА_8 від 08.06.2021.
Щодо доводів сторони захисту, висловлених в судовому засіданні, які зводяться до оцінки обґрунтованості підозри та наявності у сторони обвинувачення доказів з точки зору їх належності, допустимості і достатності для висновку про винуватість підозрюваного, то наведене виходить за межі повноважень слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Оцінку таким доказам і кінцевий висновок щодо винуватості особи має надати суд під час розгляду справи по суті.
Щодо наявності ризиків та можливості обрання більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.
Слідчий у клопотанні посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Перевіряючи доводи слідчого та прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що доводи в цій частині є обґрунтованими.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покарання за яке передбачає позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.
Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину дають слідчому судді достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, здійснювати незаконний вплив на свідків у даному кримінальному провадженні.
У справі "Ілійков проти Болгарії" (заява № 33977/96) від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
На обґрунтування ризиків можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (не з`являтися на виклики органу досудового розслідування), слідчий суддя враховує, що тяжкість покарання збільшує їх ймовірність, а також у контексті таких ризиків надає оцінку особі підозрюваного: не одружений, на утриманні дітей не має, не працює.
Крім того, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи щодо наявності ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, так як кримінальне правопорушення вчинено з використанням вогнепальної зброї, а за місцем проживання останнього вилучено річ, ззовні схожу на вибухову (РГД-5 з підривачем УРГЗМ), а також речовину схожу на коноплю, що може свідчити про можливість вчиняти ОСОБА_5 інші кримінальні правопорушеня, не пов`язані між собою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
Оскільки за обставин даного кримінального провадження підозрюваному інкримінується позбавлення життя людини, яке є найвищою соціальною цінністю, з огляду на встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а також завдання даного кримінального провадження, які зводяться, в тому числі, до притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, те, що тяжких захворювань, які б перешкоджали утриманню його під вартою, підозрюваний не має, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, - більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого судді, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде сприяти забезпеченню досягнення завдань даного кримінального провадження на початковій стадії досудового розслідування.
Будь-яких обставин, які є перешкодою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені частиною другою статті 183 КПК України, а також фактів, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на теперішній час не встановлено.
Відповідно до вимог абзацу 1 ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
При цьому, відповідно до вимог ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.
Так, підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується ймовірне вчинення умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, в зв`язку з чим, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати відповідний розмір застави в рамках даного кримінального провадження.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-
постановив:
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000191 від 08.06.2021 у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 08.06.2021 з 07 год. 30 хв.
Строк дії ухвали - до 07 год. 30 хв. 06.08.2021 включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали складено: 22.06.2021.

Слідчий суддя ОСОБА_1