СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4941/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 червня 2021 року Слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001163 від 24.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 249 КК України, про накладення арешту на майно,-
встановив:
17.06.2021 року до суду надійшло клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001163 від 24.12.2020 року, про накладення арешту на майно, яке вилучено 10.06.2021 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки Apple Iphone 5S IMEI НОМЕР_1 належний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Вказане клопотання обґрунтовується тим, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001163 від 24.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що працівники Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києва та Київської області, зловживаючи службовим становищем, всупереч інтересам служби, діючи умисно, з метою отримання неправомірної вигоди для самих себе чи інших фізичних осіб або юридичних осіб, організували незаконне заняття рибним промислом, яке стало можливим в наслідок системних зловживань в сфері рибного господарства України працівниками Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києва та Київської області. Також встановлено, що останніми самостійно приймаються рішення щодо квот на добування та використання водних біоресурсів, участі в наданні квот риболовним підприємствам та самостійно контролюються дані процеси з метою отримання неправомірної вигоди.

Зокрема, до СУ ГУНП в Київській області надійшли матеріали із сектору захисту інтересів суспільства і держави ГУНП в Київській області, про те, що службові особи організували незаконне заняття рибним промислом, яке стало можливим в наслідок системних зловживань в сфері рибного господарства України колишніми та діючими службовцями Управління Державного агентства рибного господарства у АДРЕСА_2 .

За вказаним фактом 24.12.2020 СУ ГУНП в Київській області у відповідності до вимог ст. 214 КПК України розпочато досудове розслідування, яке на даний час кваліфіковано за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 249 КК України.

В ході проведення негласних слідчих (розшукових) дій в порядку КПК України, встановлено, що до вчинення вказаного злочину причетна особа ОСОБА_4 , який бере участь в незаконному вилову водних біоресурсів з подальшою їх реалізацією.

Відтак, з метою встановлення всіх осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, або яким відомі обставини, які відносяться до розслідуваного провадження, всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, обставин та умов, що сприяли його вчиненню, в рамках досудового розслідування, 10.06.2021 на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 24.05.2021 (ун. № 759/10674/21) старшим слідчим СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_4 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки Apple Iphone 5S IMEI НОМЕР_1 .

Відповідно до постанови слідчого від 10.06.2021 вказаний мобільний телефон визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Крім того, перераховане вище майно може містити відомості щодо незаконної діяльності, які можуть бути доказами у даному кримінальному провадженні, викривати співучасників вчинення злочинів, свідчити про вчинення ряду інших злочинів, містити відомості, що викривають чи виправдовують їх вину, пом`якшують чи обтяжують покарання, викривають інших фізичних та юридичних осіб, причетних до вчинення даного злочину, в тому числі тих, які викривають причетність останніх до злочинних дій.

Таким чином, в органу досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на вилучене під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно, яке є об`єктом та знаряддям вчинення кримінального правопорушення з метою досягнення дієвості даного кримінального провадження, в частині вилучення та збереження речових доказів.
Слідчий в судове засідання не з"явився, просив розглянути справу у його відсутність.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення, виходячи із наступного.
Згідно з ч.1 ст.131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на вищевказане майно, оскільки слідчим доведено, що, у разі незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, існують ризики приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, пересування, передачі, відчуження цього майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-
ухвалив:
Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001163 від 24.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 249 України, про накладення арешту на майно, задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучено 10.06.2021 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки Apple Iphone 5S IMEI НОМЕР_1 належний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1