Справа № 405/568/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2021 року cлідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровограській області ОСОБА_4 про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 вересня 2020 року за №0000041, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

с т а н о в и в:

слідчий за погодженням з заступником прокурора Кіровоградської області звернувся до суду з клопотанням, в якому просить продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000041 до шести місяців.
В обгрунтування клопотання слідчий вказав, що ОСОБА_5 проходить військову службу на посаді військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі військовий комісар).
Відповідно до ст.ст. 19, 68 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.
Встановлено, що правовий статус, завдання, права, обов`язки військового комісара визначаються, у т.ч. Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу» № 2232-XII, Постановою КМУ від 03.06.2013 № 389 «Про затвердження Положення про військові комісаріати». У відповідності до положень п. «г» ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII на військового комісара поширюється дія цього закону, а відтак обмеження, зобов`язання та вимоги. Одночасно, правовий статус, завдання, права, обов`язки ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі - РВК) визначаються, у т.ч. Положенням про військові комісаріати, затвердженого Постановою КМУ від 03.06.2013 № 389 (далі - Положення).
Відповідно до п.п. 1-4, 6-9, 11 Положення, РВК є місцевим органом військового управління, що забезпечує виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації в особливий період людських і транспортних ресурсів на відповідній території.
Штатні посади РВК комплектуються військовослужбовцями і працівниками Збройних Сил відповідно до їх штату та штатного розпису.
РВК у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, наказами Міноборони, наказами і директивами Міністра оборони та наказами і директивами начальника Генерального штабу - Головнокомандувача Збройних Сил, іншими правовими актами, а також цим Положенням.
РВК очолює військовий комісар, які організовують діяльність комісаріатів. РВК підпорядковуються ІНФОРМАЦІЯ_4 . Штатні посади РВК комплектуються військовослужбовцями і працівниками Збройних Сил (далі - працівники) відповідно до їх штату та штатного розпису.
РВК є відокремленим підрозділом відповідних обласних військових комісаріатів, а останні є юридичними особами, мають самостійний баланс, реєстраційні рахунки в органах Казначейства.
Завданнями РВК в розрізі предмету досудового розслідування, у т.ч. є керівництво військовим обліком призовників і військовозобов`язаних на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, контроль за його станом, у тому числі в місцевих органах виконавчої влади, органах місцевого самоврядування та в органах, що забезпечують функціонування системи військового обліку призовників і військовозобов`язаних на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (крім СБУ), проведення призову громадян на військову службу в мирний і воєнний час.
РВК відповідно до покладених на них завдань: здійснює підготовку і виконують за сприянням місцевих держадміністрацій, органів місцевого самоврядування рішення призовних комісій про призов громадян на строкову військову службу, здійснює відправлення призовників до військових частин; наповнення та уточнення бази даних Єдиного державного реєстру військовозобов`язаних (далі - Реєстр); здійснює контроль за достовірністю облікових даних Реєстру; веде військовий облік призовників, військовозобов`язаних, у тому числі резервістів, а також облік громадян, які брали участь у бойових діях, та осіб, які стали інвалідами під час проходження військової служби; розподіляє призовників під час їх приписки до призовних дільниць і призову на строкову військову службу за видами (родами військ) Збройних Сил, іншими військовими формуваннями, Держспецтрансслужбою; бере участь в організації та забезпеченні роботи районних (міських) призовних комісій, готують матеріали з питань відстрочки або звільнення громадян від призову на строкову військову службу на розгляд зазначених комісій; оформляє військовозобов`язаним відстрочки від призову під час мобілізації та в особливий період, які надаються в установленому порядку, а також веде їх спеціальний облік.
У відповідності до Положення правами та обов`язками військового комісара, у т.ч. є: представлення інтересів Збройних Сил у відносинах з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами та громадянами на відповідній території, може вносити на розгляд місцевих держадміністрацій та органів місцевого самоврядування питання про призов громадян на військову службу; видавати у межах своїх повноважень накази та розпорядження.
Військовий комісар керує службовою діяльністю підпорядкованого ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Військовий комісар безпосередньо підпорядковується обласному військовому комісару та є прямим начальником для військовослужбовців та працівників РВК і визначає обов`язки підлеглих йому військовослужбовців та працівників; відповідає за стан обліково-призовної роботи; мобілізаційну готовність військового комісаріату.
Крім того, військовий комісар відповідає за: стан обліково-призовної роботи; мобілізаційну готовність ІНФОРМАЦІЯ_5 , організацію роботи та контроль за здійсненням заходів щодо запобігання і протидії корупції; ефективне і цільове використання бюджетних коштів та майна, закріпленого за РВК; своєчасне і повне виконання завдань, покладених на військові комісаріати.
Військовий комісар зобов`язаний: забезпечувати виконання особовим складом РВК поставлених перед ним завдань; організовувати ведення персонально-якісного обліку військовозобов`язаних і призовників, обліку транспортних засобів, що підлягають передачі ІНФОРМАЦІЯ_6 та іншим військовим формуванням під час мобілізації та у воєнний час; забезпечувати разом з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, органами місцевого самоврядування виконання плану проведення в особливий період мобілізації людських і транспортних ресурсів на відповідній території; здійснювати контроль за веденням військового обліку військовозобов`язаних та призовників, бронюванням військовозобов`язаних на період мобілізації та на воєнний час в місцевих держадміністраціях, інших державних органах, органах місцевого самоврядування та на підприємствах (крім СБУ); забезпечувати виконання вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.
З урахуванням положень вказаних нормативних актів в сукупності та факту відношення посади військового комісара за ознаками посади до категорії керівників органів державної влади, його структурного підрозділу та одиниць, посада військового комісара підпадає під визначення «службова особа, яка займає відповідальне становище».
Разом з тим, відповідно до ст.ст. 2, 194 Положення про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України, затвердженого Указом Президента України від 10.12.2008 № 1153/2008, громадяни України проходять військову службу у Збройних Силах України в добровільному порядку або за призовом.
За призовом громадяни проходять: строкову військову службу, військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, військову службу за призовом осіб офіцерського складу.
На строкову військову службу призиваються придатні до військової служби за станом здоров`я громадяни чоловічої статі, яким до дня відправлення у військові частини виповнилося 18 років, та старші особи, які не досягли 27-річного віку і не мають права на звільнення або відстрочку від призову на строкову військову службу. При цьому, вичерпний перелік підстав для відстрочки від призову або звільнення від військової служби зазначений в ст.ст. 17, 18 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».
Відповідно до п. 1 додатку №1 Порядку організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.2016 № 921 (правила військового обліку призовників і військовозобов`язаних), призовники і військовозобов`язані повинні: перебувати на військовому обліку за місцем проживання у районних (міських) військових комісаріатах, прибувати за викликом районних (міських) військових комісаріатів на збірні пункти, призовні дільниці у строки, зазначені в отриманих ними документах (мобілізаційних розпорядженнях, повістках або розпорядженнях районних (міських) військових комісаріатів), для взяття на військовий облік та визначення призначення на воєнний час, оформлення військово-облікових документів, приписки, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних.
У відповідності до ст.ст. 15-17 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» № 2232-XII: на строкову військову службу призиваються придатні для цього за станом здоров`я громадяни України чоловічої статі, яким до дня відправлення у військові частини виповнилося 18 років, та старші особи, які не досягли 27-річного віку і не мають права на звільнення або відстрочку від призову на строкову військову службу (далі - громадяни призовного віку); для проведення призову громадян України на строкову військову службу в районах (містах) утворюються призовні комісії у такому складі, у т.ч. як члена комісії за посадою районного військового комісара. У свою чергу призовна комісія відповідальна за призов громадян України на строкову військову службу з призначенням їх для служби у Збройних Силах України чи іншому військовому формуванні; за надання призовникам відстрочки від призову на строкову військову службу на підставах, передбачених статтею 17 цього Закону; за звільнення призовників від призову на строкову військову службу на підставах, передбачених статтею 18 цього Закону, взяття їх на облік військовозобов`язаних або виключення з військового обліку.
Відстрочка від призову на строкову військову службу надається призовникам за рішенням районної (міської) призовної комісії відповідно до цього Закону за сімейними обставинами, станом здоров`я, для здобуття освіти та продовження професійної діяльності.
Одночасно, ОСОБА_5 , будучи військовою службовою особою, а саме військовим комісаром, достовірно знав про вимоги ст.ст. 3, 22, 23, 54, 65 Закону України «Про запобігання корупції», якими визначено, що військові посадові особи Збройних Сил України, та інших утворених відповідно до законів військових формувань є суб`єктами відповідальності за корупційні правопорушення та їм заборонено: використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах, а також використовувати, надані йому службові повноваження чи пов`язані з ними можливості з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб.
Крім того, ОСОБА_5 знав, що ст. 54 Закону України «Про запобігання корупції» встановлена заборона на одержання пільг, послуг і майна органами державної влади та органами місцевого самоврядування, а саме: державним органам забороняється одержувати від фізичних, юридичних осіб безоплатно грошові кошти або інше майно, нематеріальні активи, майнові переваги, пільги чи послуги, крім випадків, передбачених законами або чинними міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України; незаконне одержання від фізичних, юридичних осіб безоплатно грошових коштів або іншого майна, нематеріальних активів, майнових переваг, пільг чи послуг за наявності підстав тягне за собою відповідальність відповідних посадових осіб державних органів.
Із вказаною нормою також узгоджуються вимоги, встановлені розділом «Фінансове і матеріально-технічне забезпечення військових комісаріатів» Положення про військові комісаріати, затвердженого постановою КМУ від 03.06.2013 № 389, за яким: особовий склад військових комісаріатів, а також транспорт і матеріально-технічні засоби зазначених комісаріатів утримуються за рахунок кошторису Міноборони; фінансове і матеріальне забезпечення заходів, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, які проводяться військовими комісаріатами, здійснюється за рахунок і в межах коштів державного бюджету, а також інших джерел, не заборонених законодавством; плата за користування переданими військовим комісаріатам центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, органами місцевого самоврядування будівлями, приміщеннями, майном, інвентарем, обладнанням та автомобільним транспортом, а також за проведення поточного і капітального ремонту приміщень, відведення земельних ділянок, надання телекомунікаційних послуг здійснюється у порядку, визначеному законодавством.
На порушення вказаних вище нормативно-правових актів та законодавства ОСОБА_5 вчинив службовий корупційний злочин за наступних обставин.
08.09.2020, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, громадянин ОСОБА_6 , перебуваючи на особистому прийомі у ОСОБА_5 у приміщенні службового кабінету ІНФОРМАЦІЯ_2 розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , повідомив останнього, що його товариш ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_7 (на момент розмови 21 повний рік) відповідно до свого віку повинен пройти строкову військову службу, однак враховуючи, що він є одним годувальником в сім`ї, де проживає його хвора мати, він не може призиватись для проходження строкової служби. На це ОСОБА_5 повідомив, що вивчить особову справу призовника ОСОБА_7 , щоб розуміти суть питання.
08.09.2020 ОСОБА_5 , використавши, надану йому зазначеними нормативними актами владу та службові повноваження військового комісара, ознайомився із матеріалами особової справи ОСОБА_7 . При цьому, ОСОБА_5 , усвідомив можливість використання наданих йому повноважень для особистого збагачення в ситуації, що склалася за рахунок зацікавлених осіб ОСОБА_6 та ОСОБА_7 і в нього виник злочинний умисел на одержання від ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 неправомірної вигоди за внесення на розгляд призовної комісії клопотання про надання ОСОБА_7 відстрочки від призову на строкову військову службу за сімейними обставинами (хворобою матері), та позитивне його вирішення.
Слідуючи злочинному умислу, цього ж дня після ознайомлення з особовою справою ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, запросив до службового кабінету ОСОБА_6 та виказав останньому протиправний варіант вирішення питання призовника ОСОБА_7 , а саме надання йому - військовому комісару ОСОБА_5 неправомірної вигоди матеріального характеру за вирішення питання про прийняття рішення уповноваженою комісією з призову про надання призовнику ОСОБА_7 відстрочки від призову на строкову військову службу на підставах, передбачених статтею 17 названого Закону.
В подальшому, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 мали зустрічі, у ході яких останній висловив прохання передати йому неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 3450 (три тисячі чотириста п`ятдесят) гривень за внесення ОСОБА_5 на розгляд призовної комісії клопотання про надання ОСОБА_7 відстрочки від призову на строкову військову службу за сімейними обставинами (хворобою матері), та позитивне його вирішення.
У подальшому, 06.10.2020 ОСОБА_5 , з метою одержання неправомірної вигоди, в ході телефонної розмови з ОСОБА_6 , повідомив про необхідність надання неправомірної вигоди в сумі 3450 (три тисячі чотириста п`ятдесят) гривень, шляхом перерахування коштів на банківську картку № НОМЕР_1 (власник ОСОБА_8 , начальник відділення військового обліку та бронювання сержантів і солдатів запасу РВК) за внесення на розгляд призовної комісії клопотання про надання ОСОБА_7 відстрочки від призову на строкову військову службу за сімейними обставинами (хворобою матері), та позитивне його вирішення
Надалі, 06.10.2020 об 11 год. 21 хв. ОСОБА_5 , одержав неправомірну вигоду у виді грошових коштів в розмірі 3450 грн., яку ОСОБА_6 перерахував на картковий рахунок № НОМЕР_1 за внесення на розгляд призовної комісії клопотання про надання ОСОБА_7 відстрочки від призову на строкову військову службу за сімейними обставинами (хворобою матері), та позитивне його вирішення.
04.11.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозруу вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
29.12.2020 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовженодо трьох місяців, тобто до 04.02.2021.

Вина підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, підтверджується зібраними під час проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню доказами, а саме:

-протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо-відео контроль особи;

-протоколом про результат проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів, а саме до документів які знаходяться у володінні АТ КБ «Приватбанк»;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

Під час досудового розслідування виконано:

-допитано ряд свідків;

-надано доручення оперативному підрозділу на встановлення повної групи осіб, які вчиняли кримінальні правопорушення, встановлення усіх можливих свідків злочинної діяльності групи;

-ініційовано клопотання на тимчасовий доступ до речей та документів, а саме до інформації, яка перебуває у володінні операторів мобільного зв`язку;

-ініційовано клопотання на тимчасовий доступ до речей та документів, а саме до інформації, яка містить банківську таємницю.

Строк досудового розслідування спливає 04.02.2021, однак закінчити досудове розслідування до вказаного строку не є можливим, оскільки для остаточного та беззаперечного доведення вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, необхідно виконати наступне:

-провести аналіз по вилучених у оператора мобільного зв`язку номерах мобільних телефонів, якими користувався підозрюваний, шляхом надання доручення до УОТЗ ГУНП в Кіровоградській області;

-долучити до матеріалів кримінального провадження в повному обсязі характеризуючі данні підозрюваного;

-отримати розсекречені ухвали слідчого судді Кропивницького апеляційного суду, на підставі яких проводились негласні слідчі (розшукові) дії, відносно підозрюваного;

-отримати висновок фоноскопічної експертизи;

-отримати висновок лінгвістичної експертизи

-при необхідності провести інші слідчі (розшукові) дій;

-ознайомити підозрюваного та його захисника з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 221 КПК України;

-виконати вимоги ст. 290 КПК України;

-скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Проведення та завершення вже розпочатих вищезазначених процесуальних дій, у зв`язку з їх об`ємністю та складністю потребує додаткового часу з дня завершення тримісячного строку досудового розслідування.

Проведенням вищезазначених процесуальних дій, насамперед експертних досліджень, висновки яких є джерелом доказів, можливо встановити необхідні об`єктивні дані щодо самої події та обставин вчинення злочину, осіб та ступеню вини підозрюваних у їх вчиненні, чим забезпечити виконання одних з основних завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного і неупередженого розслідування та судового розгляду.

Закінчити досудове розслідування та провести всі необхідні процесуальні дії в даному кримінальному провадженні у тримісячний строк з дня повідомлення ОСОБА_5 про підозру 04.11.2020, неможливо у зв`язку з особливою складністю провадження, яка викликана вчиненням тяжкого злочину, за яке в т.ч. передбачена міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з конфіскацією майна, встановлення всіх підозрюваних, проведення тимчасових доступів до речей і документів, призначення та проведення необхідних судових експертиз.

З об`єктивних, незалежних від органу досудового розслідування причин, а саме доручення виконання постанови про призначення експертиз відповідним експертам, яким для їх проведення необхідний значний період часу понад одного місяця та ухвал суду про тимчасовий доступ до речей і документів, виконавцям яких потрібен значний період часу, а також неможливості проведення ряду інших процесуальних дій без висновків експертиз, завершити досудове розслідування у три місячний строк, який спливає 04.02.2021, неможливо.

Слідчий в клопотанні вказує, що строк досудового розслідування необхідно продовжити на термін не менше ніж на три місяці - до шести місяців з дня повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0000041 до 04.05.2021, тобто, на строк, що є найкоротшим строком, достатнім для потреб досудового розслідування.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та його захисник не заперечували щодо задоволення клопотання.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, врахувавши викладені слідчим та прокурором доводи, пояснення підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Встановлено, що слідчими відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове слідство у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 11 вересня 2020 року за №0000041, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
04.11.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозруу вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Постановою в.о. військового прокурора Кіровоградського гарнізону Південного регіону України від 29.12.2020 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовженодо трьох місяців, тобто до 04.02.2021.

При вирішенні питання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею враховується, що на виконанні у експертів експертних установ перебувають призначені слідчим у кримінальному провадженні такі експертизи:
- лінгвістична експертиза, яка отримана експертною установою 05.01.2021 (а.с. 128), яка згідно повідомлення Київського НДІСЕ від 11.01.2021 не може бути виконана у строк до 90 календарних днів;
- експертиза відео-, звукозапису, яка отримана на експертною установою 12.01.2021 (а.с. 130), проведення якої згідно повідомлення Дніпропетровського НДЕКЦ від 15.01.2021 орієнтовно призначено на березень 2021.
Також для повноти досудового слідства необхідно провести слідчі дії, які слідчим вказано в клопотанні.
Слідчий суддя погоджується з твердженнями слідчого та прокурора про неможливість закінчення досудового розслідування у зв`язку із необхідністю вчинення слідчих (розшукових) дій про які йде мова у клопотанні.

Також слідчий суддя враховує думку сторони захисту, яка не заперечує щодо задоволення клопотання слідчого.

Згідно з ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є:
1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо;
2) поведінка учасників кримінального провадження;
3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.
У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009 у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів (див., серед багатьох інших, п.67 рішення у справі «Пелісьє і Сассі проти Франції»).
Обвинувачений у кримінальній справі розраховує на здійснення провадження в його справі з особливою ретельністю і що положення ст.6 покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (див. п.89 рішення від 2.03.2006 у справі «Нахманович проти Росії» та п.71 рішення від 7.12.2006 у справі «Іванов проти України»).
Дотримання розумних строків кримінального провадження є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст. 2 КПК, що відображає вимоги ст. 6 ЕСПЛ щодо права кожного на справедливии? та публічнии? розгляд и?ого справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Відповідно до позиції ЄСПЛ, у кримінальних справах «розумний строк», про який йдеться у ч. 1 ст. 6, може починати відлік не тільки з моменту висунення офіційного обвинувачення. Це може відбутися раніше, ніж справа потрапить до суду (справа «Девеєр проти Бельгії» від 27.02.1980 р.); з дня, коли виписано ордер на арешт; з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу; з дати, коли було почато досудове слідство (справи «Вемхов проти ФРН» від 25.06.1968 р., «Ноймастер проти Австрії» від 27.06.1968 р., «Рингейзен проти Австрії» від 16.07.1971 р.). «Обвинувачення» для цілей ч. 1 ст. 6 КЗПЛ можна визначити як офіційне повідомлення компетентною владою особи, що є підстави стверджувати про вчинення нею кримінального злочину.
У відповідності до п. 3 ч. 2 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому, загальний строк досудового розслідування не може перевищувати: дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Кримінальне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 368 КК України, згідно із ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу: до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора.
У зв`язку з чим, слідчий суддя вважає про наявність достатніх, обгрунтованих підстав для продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні до шести місяців, та задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст. 219, 294, 295-1, 369-372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування задовольнити.
Продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному в ЄРДР 11 вересня 2020 року за №0000041, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, до шести місяців, тобто до 04.05.2021.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Євгеній Миколайович Тьор