СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4775/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2021 року м. Київ
Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001163 від 24.12.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 249, ч. 1 ст. 263 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва надійшло вказане клопотання, в якому прокурор просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 03.06.2021 під час проведення обшуку автомобіля «Honda Accord» д.н.з. НОМЕР_1 , за адресою: м. Київ, вул. Вірменська, поруч з будинком № 5, а саме: предмети зовні схожі на патрони в кількості 28 шт. калібру 5,45мм; квитанції № 40, 41, 39, від 10.09.2019; флешнакопичувач марки «Apacer»; грошові кошти купюрою номіналом тисячу гривень АД5099601; аркуш паперу з рукописним текстом з розрахунком на 15000 грн.; заява про відкриття та ведення карткового рахунку № НОМЕР_2 АТ «Райффайзен Банк Аваль» на 2 арк., реквізити для безготівкового переказу коштів на картковий рахунок 09.03.2020 на 1 арк.; підривач до ручних осколкових гранат типу УЗРГМ-2 з наявним маркуванням «144-78 УЗРГМ-2 583; автомобіль «Honda Accord» д.н.з. НОМЕР_1 .

Обґрунтовуючи дане клопотання, прокурором зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що працівники Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києва та Київської області, зловживаючи службовим становищем, всупереч інтересам служби, діючи умисно, з метою отримання неправомірної вигоди для самих себе чи інших фізичних осіб або юридичних осіб, організували незаконне заняття рибним промислом, яке стало можливим в наслідок системних зловживань в сфері рибного господарства України працівниками Управління Державного агентства рибного господарства у АДРЕСА_1 . Також встановлено, що останніми самостійно приймаються рішення щодо квот на добування та використання водних біоресурсів, участі в наданні квот риболовним підприємствам та самостійно контролюються дані процеси з метою отримання неправомірної вигоди.

Зокрема, до слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області надійшли матеріали із сектору захисту інтересів суспільства і держави ГУНП в Київській області, про те, що службові особи організували незаконне заняття рибним промислом, яке стало можливим в наслідок системних зловживань в сфері рибного господарства України колишніми та діючими службовцями Управління Державного агентства рибного господарства у АДРЕСА_1 .

За вказаним фактом 24.12.2020 СУ ГУНП в Київській області у відповідності до вимог ст. 214 КПК України розпочато досудове розслідування за ч. 2 ст. 364.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_4 , пояснив, що протягом останніх трьох років їздить на риболовлю до Іванківського району Київської області де познайомився з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . В ході спілкування з останніми, дані громадяни розповіли, що разом з іншими особами займаються незаконним виловом риби та оптовим продажем продукції. Також повідомили, що незаконним виловом риби займаються за сприянням керівництва Державного агентства рибного господарства у Київській області яким сплачують частину грошових коштів отриманих шляхом продажу незаконно здобутих водних біоресурсів.

Відтак, з метою встановлення всіх осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, або яким відомі обставини, які відносяться до розслідуваного провадження, всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, обставин та умов, що сприяли його вчиненню, в рамках досудового розслідування 03.06.2021 слідчим СУ ГУНП в Київській області проведено невідкладний обшук автомобіля «Honda Accord» д.н.з. НОМЕР_1 , за адресою: м. Київ, вул. Вірменська, 5 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон предмети зовні схожі на патрони в кількості 28 шт. калібру 5,45мм; квитанції № 40, 41, 39, від 10.09.2019; флешнакопичувач марки «Apacer»; грошові кошти купюрою номіналом тисячу гривень АД5099601; аркуш паперу з рукописним текстом з розрахунком на 15000 грн.; заява про відкриття та ведення карткового рахунку № НОМЕР_2 АТ «Райффайзен Банк Аваль» на 2 арк., реквізити для безготівкового переказу коштів на картковий рахунок 09.03.2020 на 1 арк.; підривач до ручних осколкових гранат типу УЗРГМ-2 з наявним маркуванням «144-78 УЗРГМ-2 583; автомобіль «Honda Accord» д.н.з. НОМЕР_1 .

Відповідно до постанови слідчого від 03.06.2021 вказані речі визнано речовими доказом у даному кримінальному провадженні.

Крім того вищевказані предмети можуть бути знаряддями вчинення злочинів і можуть містити відомості щодо незаконної діяльності та які можуть бути доказами у даному кримінальному провадженні, викривати співучасників вчинення злочинів, свідчити про вчинення ряду інших злочинів, містити відомості, що викривають чи виправдовують їх вину, пом`якшують чи обтяжують покарання, викривають інших фізичних та юридичних осіб, причетних до вчинення даного злочину, в тому числі тих, які викривають причетність останніх до злочинних дій.

На підставі викладеного прокурор просив клопотання задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явився, направив до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності на підставі наявних доказів у справі.

Слідчий суддя розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Пунктом 15 ч.1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з п. 18) ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Відповідно до ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено:1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно ч.1, ч. 2 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, слідчим 03.06.2021 року було проведено обшук автомобіля «Honda Accord» д.н.з. НОМЕР_1 за адресою: м. Київ, вул. Вірменська, поруч з будинком № 5, в порядку ч. 3 ст.233 КПК України, до постановлення ухвали слідчого судді про надання дозволу увійти до житла чи іншого володіння особи лише, яке пов`язане з безпосереднім врятуванням майна, в ході якого виявлено та вилучено: предмети зовні схожі на патрони в кількості 28 шт. калібру 5,45 мм; квитанції № 40, 41, 39, від 10.09.2019; флешнакопичувач марки «Apacer»; грошові кошти купюрою номіналом тисячу гривень АД5099601; аркуш паперу з рукописним текстом з розрахунком на 15000 грн.; заява про відкриття та ведення карткового рахунку № НОМЕР_2 АТ «Райффайзен Банк Аваль» на 2 арк., реквізити для безготівкового переказу коштів на картковий рахунок 09.03.2020 на 1 арк.; підривач до ручних осколкових гранат типу УЗРГМ-2 з наявним маркуванням «144-78 УЗРГМ-2 583; автомобіль «Honda Accord» д.н.з. НОМЕР_1 , на які слідчий, в порядку ч. 5 ст. 171 КПК України, просить накласти арешт.

Оскільки стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів та враховуючи, що майно не яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, є речовими доказами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та з метою попередження пошкодження майна або настання інших наслідків, вважаю за необхідне накласти арешт на майно шляхом накладення заборони на його користування, відчуження, та розпорядження, яке є співрозмірним обмеженням права власності, яке відповідає завданням кримінального судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001163 від 24.12.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 249, ч. 1 ст. 263 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 03.06.2021 під час проведення обшуку автомобіля «Honda Accord» д.н.з. НОМЕР_1 за адресою: м. Київ, вул. Вірменська, поруч з будинком № 5, в ході якого виявлено та вилучено: предмети зовні схожі на патрони в кількості 28 шт. калібру 5,45 мм; квитанції №40, №41, №39, від 10.09.2019; флешнакопичувач марки «Apacer»; грошові кошти купюрою номіналом тисячу гривень АД5099601; аркуш паперу з рукописним текстом з розрахунком на 15000 грн.; заява про відкриття та ведення карткового рахунку № НОМЕР_2 АТ «Райффайзен Банк Аваль» на 2 арк., реквізити для безготівкового переказу коштів на картковий рахунок 09.03.2020 на 1 арк.; підривач до ручних осколкових гранат типу УЗРГМ-2 з наявним маркуванням «144-78 УЗРГМ-2 583; та автомобіль «Honda Accord» д.н.з. НОМЕР_1 , шляхом накладення заборони на його користування, відчуження, та розпорядження, з метою виявлення та фіксації обставин вчинення кримінального правопорушення.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1