СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4341/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2021 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання представника потерпілого: ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » адвоката ОСОБА_2 про тимчасовий доступ та вилучення майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000142 від 21.12.2020 р.,

в с т а н о в и в:
03.06.2021 р. представник потерпілого: ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » адвокат ОСОБА_2 звернувся з вказаним клопотанням, у якому просить надати уповноваженим власником особам, визначеним в організаційно-розпорядчому документів ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », тимчасовий доступ, з правом вилучення транспортних засобів, які належать на праві приватної власності ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », а також оригіналів свідоцтв про реєстрацію цих транспортних засобів (СХК 147061, СХК 205351, НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ) та інших супутніх документів (страхові полюси, тощо), а саме:
Mercedes Benz, модель S 560, реєстраційний номер НОМЕР_4 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_5 , колір чорний, 2017 року випуску;
Toyota, модель HIGHLANDER, реєстраційний номер НОМЕР_6 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_7 , колір чорний, 2017 року випуску;
Toyota, модель Сamry, реєстраційний номер НОМЕР_8 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_9 , колір сірий, 2013 року випуску;
Toyota, модель Сamry, реєстраційний номер НОМЕР_10 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_11 , колір чорний, 2011 року випуску;
Land Rover, модель Range Rover, реєстраційний номер НОМЕР_12 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_13 , колір чорний, 2018 року випуску.
В обґрунтування клопотання зазначає, що 21.12.2020 р. ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » визнано потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000142 від 21.12.2020 р. 28.01.2021 р. ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » подало до ІНФОРМАЦІЯ_2 цивільний позов та 29.01.2021 р. ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » визнано цивільним позивачем. Так, потерпілий в порядку ст. 220 КПК України, 21.05.2021 р. звернувся із клопотанням до органу досудового розслідування, однак в порушення вимог ст. 220 КПК України у визначений строк про результати розгляду його клопотання не повідомлено. Також, 28.01.2021 р. потерпілий звернувся до Київської місцевої прокуратури № 8 із клопотанням про накладення арешту на майно, але вказане клопотання також не розглянуто. З урахуванням наведено, адвокат звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням в порядку ст. ст. 160-168 КПК України.
Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Слідчим суддею з`ясовано, що відповідно до витягу від 23.12.2020 р. з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000142 від 21.12.2020 р., згідно до заяви ОСОБА_3 на території Святошинського району м. Києва у період 2020 р. встановлені факти розтрати майна ряду підприємств, які він представляє, в особливо великих розмірах.
Згідно постанови про визнання потерпілим від 21.12.2020 р. прокурора ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » визнано потерпілим у кримінальному провадженні № 0000142 від 21.12.2020 р.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходами забезпечення кримінального провадження є: тимчасовий доступ до речей і документів.
Згідно аб. 1 ч. 1 ст. 159 КПК України, тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).
Ч. 1 ст. 160 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.
П. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, дізнавач, керівник органу досудового розслідування, керівник органу дізнання, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.
Таке розуміння правового становища потерпілого та його представника підтверджується і положеннями п. 25 ч. 1 ст. 3 КПК України, яка визначає, що окремими учасниками кримінального провадження є сторони кримінального провадження, потерпілий, його представник.
З приписів параграфів 2, 3, 4 глави 3 та ч. 3 ст. 93 КПК України вбачається, що законодавець відносить до сторони обвинувачення лише прокурора, орган досудового розслідування, керівника цього органу, керівника органу дізнання, слідчого, дізнавача та оперативні підрозділи, а потерпілий є учасником кримінального провадження і може бути стороною кримінального провадження з боку обвинувачення лише у випадках установлених КПК України.
Відповідно до ч. 1 та аб. 2 ч. 7 ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Положення цієї частини не поширюються на провадження, яке може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого (кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення).
Беручи до уваги наведене, потерпілий та його представник є стороною кримінального провадження тільки у випадках, прямо передбачених КПК України (у справах приватного обвинувачення визначених ст. 477 КПК України або у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді).
Серед визначених ст. 56 КПК України прав потерпілого, які він має можливість реалізувати протягом усього кримінального провадження, право на звернення до слідчого судді з клопотанням про вжиття заходів забезпечення кримінального провадження не передбачене.
Системний аналіз норм КПК України, яким передбачені права потерпілого, дає підстави вважати, що потерпілий та його представник мають певні права сторони обвинувачення лише в тому разі, якщо про це вказано у відповідній нормі кримінального процесуального закону, проте ст. 160 КПК України прямо не передбачено право потерпілого та його представника звертатись до слідчого судді з клопотанням про тимчасовий доступ до речей та документів, а таким правом наділені виключно сторони кримінального провадження.
Аб. 2 ч. 3 ст. 93 КПК України передбачено, що ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.
Крім того, слід зазначити, що потерпілий має можливість оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора відповідно до положень ст. 303 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання представника потерпілого: ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » адвоката ОСОБА_2 подане без додержання приписів кримінального процесуального закону щодо суб`єкта звернення, що є підставою для його повернення.
Керуючись ст. ст. 159, 160, 163, 369 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:

Клопотання представника потерпілого: ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » адвоката ОСОБА_2 про тимчасовий доступ та вилучення майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000142 від 21.12.2020 р. - повернути.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1