УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2019 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВПортофранківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, не одруженого, з неповною середньою освітою, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у кримінальному провадженні №0001761 від 02.08.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно клопотання 02.08.2019 р. до ЄРДР зареєстровано кримінальне провадження за №0001761 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.08.2019 року ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , перебуваючи в вечірній час по провулку Топольського біля будинку №4 в місті Одесі, де побачили ОСОБА_9 на шиї якої був одягнутий золотий ланцюжок з двома кулонами.
В цей час, у ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , з корисливих мотивів, виник спільний злочинний намір, направлений на відкрите заволодіння золотим ланцюжком з двома кулонами ОСОБА_9 .
Так, реалізуючи спільний злочинний намір, 01.08.2019 року приблизно о 18 годині 25 хвилин, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 , підійшли до ОСОБА_9 , яка знаходилась по АДРЕСА_3 .
Після чого, реалізуючи спільний злочинний намір, ОСОБА_5 перегородив шлях ОСОБА_10 , а ОСОБА_8 , реалізуючи спільний злочинний намір, з метою подолання опору потерпілої, умисно штовхнув ОСОБА_9 , від чого остання впала на асфальт, спричинивши тим самим насильство, яке не є небезпечним для її життя та здоров`я потерпілої та умисно, з корисних мотивів, шляхом ривку, заволодів належним ОСОБА_10 золотим ланцюжком вартістю 3 000 гривень та двома кулонами вартістю 1 000 гривень.
Заволодівши майном потерпілої ОСОБА_9 на загальну суму 4 000 гривень, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_11 з місця вчинення кримінального правопорушення втекли, майном потерпілої розпорядилися на власний розсуд, тим самим спричинивши останній матеріальний збиток у вказаному розмірі.
08.08.2019 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
08.08.2019 р. слідчий, звернувся до слідчого судді з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , мотивуючи його тим, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, неодружений та немає міцних соціальних зв`язків у зв`язку з чим, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.
Окрім того, підозрюваний ОСОБА_5 є не працевлаштованою особою, а тому при обранні йому міри запобіжного заходу не пов`язаної з триманням під вартою, останній може продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення проти власності.
Також, при обранні підозрюваному ОСОБА_5 міри запобіжного заходу не пов`язаної з триманням під вартою, останній може незаконно впливати на потерпілих з метою зміни показів останніми.
У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; передбачених п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: незаконно впливати на потерпілого; передбачених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: вчинити інше кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні прокурор, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний, його захисник, заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що ризики зазначені в клопотанні не доведенні.

Розглянувши клопотання, заслухав думку учасників процесу, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, за визначенням ЕСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у пп. с п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

З наданих до суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

Підозра висунута ОСОБА_5 підтверджується матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно практики ЄСПЛ, «для обґрунтованої підозри у значенні пп. с п. 1 ст. 5 Конвенції потрібно, щоб можна було розумно вважати, що зазначені обставини охоплюються однією із статей КК, які визначають злочинну поведінку. Саме тлумачення фактів має бути розумним і враховувати усі елементи правопорушення. Закон, яким визначається правопорушення має відповідати вимогам визначеності та передбачуваності.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що під час судового засідання доведені конкретні обставини, які свідчать про вірогідну причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, підозру в якому йому висунуто.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 є запобігання спроб переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілу, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.

Застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки існують ризики того, що він, перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , суд враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим, вік та стан його здоров`я.

Прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо доказів, які свідчать, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Обставин, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

При визначенні альтернативної міри запобіжного заходу, суд враховує обставини кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_5 , тяжкість правопорушення, у якому підозрюється, та відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України вважає необхідним визначити заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки такий розмір застави достатньою мірою може гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 376 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеській установі виконання покарань управління державної пенітенціарної служби України в Одеській області.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 57 630 грн., яку дозволити внести на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області /ТУ ДСА України в Одеській області/, призначення платежу застава за ОСОБА_5 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання або навчання;

- утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками, іншими підозрюваними у цьому ж кримінальному провадженні;

- прибувати на слідчі дії за викликом слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді обчислюється з 08.08.2019 р. з моменту оголошення ухвали та припиняє свою дію 06.10.2019 р.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: