ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8673/21
провадження № 1-кп/753/1320/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" травня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_1 , у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2,3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_10
прокурора: ОСОБА_11 ,

захисників: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_4 , ОСОБА_15 ,,

обвинувачених: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

в с т а н о в и в:

Під час судового розгляду вказаного кримінального провадження захисник ОСОБА_4 заявив відвід судді ОСОБА_1 , яке підтримали обвинувачена ОСОБА_7 та захисник ОСОБА_15 .

При цьому, захисник взагалі не обґрунтував свої доводи нормами КПК, а зазначив, що підставою заявлення відводу є те, що обвинувачена ОСОБА_7 не була доставлена безпосередньо до суду, а судове засідання відбувається в режимі відео конференції без її згоди.

Прокурор заперечував проти задоволення даного клопотання.

Інші учасники не забажали висловлюватися з даного питання.

Заслухавши учасників судового провадження, суд приходить до таких висновків.

Підстави для відводу судді в кримінальному провадженні чітко визначені та передбачені ст.ст. 75, 76 КПК України.

Положеннями ч. 1 ст. 81 КПК України визначено, що у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суд.

Так, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950 року, ратифікованою Україною 17.07.1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
В рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року констатовано, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. 3 огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться».
Також, згідно з п. 5.2. Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, при виконанні своїх судових обов`язків суддя не повинен словами чи поведінкою демонструвати прихильність чи упередженість до будь-якої особи чи групи осіб, керуючись причинами, що не стосуються справи.
Аналіз наведених норм права, міжнародних стандартів, судової практики, яка є джерелом права та співставлення їх з встановленими обставинами, посиланнями та твердженнями захисника, викладеними у судовому засіданні при заявлені відводу, дають підстави вважати, що його доводи не підтверджують наявність упередженості головуючого у кримінальному провадженні судді. Оцінка певних процесуальних дій та рішень головуючого судді може бути надана виключно у встановленому процесуальному порядку судом вищої інстанції.
Враховуючи наведене, суд уважає, що заявлений відвід не містить об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості головуючого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 у розгляді даного кримінального провадження.
Крім того, суд звертає увагу, що обвинувачена ОСОБА_7 у судовому засіданні пояснила, що не заперечує проти проведення судового засідання в режимі відео конференції.
За таких обставин у задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_1 необхідно відмовити.
З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 75, 81 КПК України, суд

у х в а л и в:
у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_1 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали оголошено 28 травня 2021 року о 9 год. 45 хв.

Судді:

______________ ______________ _______________
ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2