Справа №295/4058/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.04.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 погоджене процесуальним керівником у справі прокурором Житомирської окружної прокуратури про надання тимчасового доступу до речей і документів, -

встановив:

Слідчий звернувся з клопотанням, де зазначено, що слідчим відділом Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000156 від 13.07.2018 за фактом смерті новонародженої дитини ОСОБА_4 внаслідок неналежного виконання медичними працівниками своїх службових обов`язків.
Досудовим розслідуванням встановлено, що внаслідок неналежного виконання медичними працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 своїх професійних обов`язків під час приймання 18.10.2017 пологів ІНФОРМАЦІЯ_2 у реанімаційному відділенні померла новонароджена дитина ОСОБА_4 .
15.08.2018 допитано в якості потерпілу ОСОБА_4 , яка пояснила, що 06.10.2017 приблизно о 02 год. 00 хв. вона приїхала до ЖОПЦ з «хибними переймами». Огляд проводила черговий лікар, порадила лягти в ВПВ так як вже її вагітність підходила до кінця. Вночі взяли всі аналізи та зробили КТТ (прослуховування серцебиття плоду), все було добре. Вранці того ж дня був обхід о 10 год. 00 хв. лікарем ОСОБА_5 . Лікар направила на повторне КТГ, результат був чудовий, дитина добре дихала.
09.10.2018 звернулась на обході до ОСОБА_5 на рахунок УЗД, в чому було відмовлення, мотивуючи тим, що немає сенсу робити УЗД, КТГ чудове відповідно УЗД не треба робити, що ми тільки очікуємо пологів.
11.10.2017 той самий лікар проінформувала її щодо пологів вагінальним шляхом (природні), де вона поставила свій підпис.
17.10.2017 знову був обхід в складі всіх лікарі ВПВ та професор ОСОБА_6 запропонував подивитися детальніше на акушерському крісла бо її термін вже минув, а ще не родила. Лікарі ОСОБА_7 та ОСОБА_6 причинили біль при огляді, про яку не повідомили. Після огляду поступово були сильніші перейми.
18.10.2017 приблизно о 04 год. 00 хв. черговий лікар ОСОБА_8 прийняла рішення перевести її до пологового відділення, так як води вже відійшли. Попала на чергову бригаду. Лікарем тої бригади була ОСОБА_9 , на пологах була сестра. ОСОБА_9 запропонувала зробити знеболююче в спину, так як перейми були дуже болючі. Підключивши апарат КТГ прослуховувалося серцебиття плоду та ОСОБА_10 стояла собі спокійно далі і чекала не зрозуміло чого. Дочекалась до того, що її дитина вже опустилась, кесарів розтин було робити пізно, її дитя задихалося в неї, КТГ все гірше та гірше. В процесі пологів був застосований метод ОСОБА_11 «видавлювання», який заборонений з 1992 року. Видавлювали вдвох ОСОБА_10 та ОСОБА_12 . Операцію «вакуум екстракцію плоду» проводила вже завідуюча пологовим відділенням ОСОБА_13 . Її дитина народилась без свідомості, приводили до тями в пологовому залі, але старання були марні.
15.08.2018 на протокол допиту свідка допитано ОСОБА_13 , яка повідомила, що вона була залучена до розродження ОСОБА_4 на етапі операцій вакуум ексшракції плоду лікарями чергової бригади, після народження голівки дитини виникло тяжке акушерське ускладнення дисшація плечиків, де нею надавалась допомога згідно клінічного протоколу, що включає викошення епізімотології, приведення стегон до живлення, натискання над лобком з метою зіштовхування верхнього клочика дитини під лоно, спроба виведення задньої ручки та внутрішнього повороту плечиків дитини. Ситуація ускладнилась обвишенням пуповини типу портопиї. Внаслідок чого дитина родилась в стані тяжкої асоріксії та була переведена в дитячу реанімацію. Після пологовий період ускладнився кровотечією надавання медичної допомоги та зашивання розривів м`яких тканин. Як повідомила остання, в її присутності порушення етики зі сторони лікарів не було, ніхто її не обзивав та ніхто на неї не кричав.
16.08.2018 на протокол допиту свідка допитано ОСОБА_9 , яка повідомила, що 18.10.2017 вона перебувала на чергуванні, близько 04 год. 00 хв. ОСОБА_4 була переведена до пологового залу, де була оглянута, під час огляду породілля ніяких питань не задавала. У зв`язку з вираженим больовим синдромом було проведено знеболювання останньої лікарем-енестезіологом. Було їй доведено, що пологи розпочалися природнім шляхом. Близько 08 год. 00 хв. було зафіксовано падіння серцебиття дитини, у звязку з чим було викликано відповідального чергового лікаря ОСОБА_14 , з якою було проведено огляд. Враховуючи, що серце биття відновлювалось, пологи продовжували природнім шляхом, під контролем серце биття плоду.
Близько 09 год. 00 хв. було повторно на моніторі зафіксовано падіння серце биття дитини., у зв`язку з чим було викликано завідуючого відділенням та прийнято рішення про проведенння операції вакуум екшрації плоду за голівку. Що і було проведено. Пологи ускладнювалися дистаційно дишакцією плечиків. При проведенні дишакції є затверджена програма, яка в даній ситуації була проведена повністю. Після народження дитини, було передано дитячому реаніматологу для надання медичної допомоги. ОСОБА_9 етику не порушувала та не кричала до породіллі, тим більше на російській мові. При дисшації плечиків використовується один із методів «присура» надавлення на живіт в області лобка, щоб зсунути плечико, яке застряло.
16.08.2017 на протокол допиту була допитана ОСОБА_15 , яка повідомила, що 06.10.2017 близько 02 год. 00 хв. ОСОБА_4 поступила до відділення та після огляду була залишена на стаціонар, після перебування останньої у відділенні, було складено план проведення родів, з яким її ознайомлено та вона підписала. 17.10.2017 в складі лікарів ВПВ та професора ОСОБА_6 було проведено огляд ОСОБА_4 , медичним терміном називається консиліум. Про проведення консиліума її було повідомлено. Під час огляду все було добре, раніше складений план про те, що починає народжувати самостійно залишився, а в екстренній ситуації будемо діяти згідно ситуації.
На протокол допиту було допитано ОСОБА_14 , яка повідомила 18.10.2017 близько 08 год. 00 хв. її викликали на пологи до ОСОБА_4 у зв`язку з пониженням серцебиття дитини, так як в цей час була на зміні відповідальною. Дана громадянка була оглянула, після чого серцебиття відновилося та пологи були продовжені природнім шляхом. Близько 09 год. 00 хв. повторилося падіння серцебиття. Було викликано завідуючого відділення та було прийнято рішення закінчити пологи шляхом операції вакуум екстракції плоду за голівку. Після народження голівки, було встановлено дисшацію плечиків. Після чого було надано допомогу при дисшації плечиків, після надання допомоги була народжена дитина, яка була переведена дитячим реаніматологом.
Під час дисшації плечиків, використовувся метод «присури» надавлення на живіт лобка, щоб зсунути плечико.
15.08.2018 слідчим направлено запит до ІНФОРМАЦІЯ_3 про надання копій матеріалів службового розслідування.
До матеріалів провадження долучено посадові інструкції лікарів перинатального центру ОСОБА_16 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 , ОСОБА_17 .
До матеріалів провадження долучено копію висновку за результатами засідання клініко- ІНФОРМАЦІЯ_4 від 23.03.2018.
Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомир від 19.09.2018 доручено проведення експертизи експертам ІНФОРМАЦІЯ_5 , згідно інформації « ІНФОРМАЦІЯ_6 » Житомирської обласної ради, експертиза перебуває на виконанні.
В ході досудового розслідування в якості свідка допитано сестру потерпілої ОСОБА_18 , яка повідомила, що коли приїхала до лікарні то її сестра ОСОБА_19 знаходилася в пологовому залі, де біля неї була акушер ОСОБА_20 , яка розповідала як себе поводити під час родів та що потрібно робити. Вона майже весь час була біля них, а лікар ОСОБА_21 заходила час від часу і запитувала, як себе почуває ОСОБА_19 . Також, акушер слухала серцебиття дитини (КІТ) та коли серцебиття стало прослуховуватися погано, вона покликала лікарів. Коли, після огляду стало зрозуміло, що щось іде не так, лікарі почали по черзі видавлювати дитину та водночас з цим проводили вакуум. Далі лікарі виставили ОСОБА_18 за двері, а тому вона бачила лише початок, як починали робити вакуум та видавлювати, а кінець родів не бачила, а лише побачила як вивезли дитину. Ніхто з лікарів нічого відразу не пояснював.
Також, в якості свідків допитано лікарів ІНФОРМАЦІЯ_1 , які надавали медичну допомогу ОСОБА_4 та приймали пологи.
Так, заступник головного лікаря з медичної частини ОСОБА_7 повідомила, що 06.10.2017 до центру поступила ОСОБА_4 , яка знаходилась у відділенні патологій вагітних. Під час загального обходу та огляду складом консиліуму, в складі якого була вона, було розроблено план ведення пологів через природні пологові шляхи, так як до планового оперативного розпорядження у вагітної ОСОБА_4 не було. Згода на ведення пологів природнім шляхом була отримана в пацієнтки.
Акушер центру ОСОБА_5 повідомила, що 06.10.2017 до центру поступила ОСОБА_4 , яка за час перебування в умовах стаціонарного лікування обстежена в повному обсязі згідно клінічних протоколів. Також, ОСОБА_4 оглянута консиліумом лікарів для вирішення питання щодо тактики полового розрішення та вирішено вести пологи через природні пологові шляхи, так як знаків для планового операційного розпорядження не було, про що жінка була проінформована та дала письмову згоду.
Разом з тим, допитати лікаря ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 не представилось за можливе, так як останній перебуває у відпустці.
Згідно висновку комісійної експертизи ДСУ « ІНФОРМАЦІЯ_7 » №175,176/19 комісія експертів прийшла до таких підсумків: 2.3.4. Відповідно до даних історії вагітності та пологів № 2911 гр. ОСОБА_4 06.10.2017 року о 2.20 год. поступила в приймальне відділення ІНФОРМАЦІЯ_8 зі скаргами на «ниючий біль внизу живота нерегулярний». Жінка була оглянута лікарем акушер-гінекологом, яким проведено внутрішнє акушерське дослідження та встановлено діагноз: «Вагітність І 39 тиж. Пологи І очікувані. Передвісники пологів. ВСД по гіпотонічному типу. ВСПР. ОСА (лазерна корекція зору в 2015році)», відповідно до якого було вірно обрано (на даному етапі) тактику ведення, а саме госпіталізація вагітної, клініко- лабораторне обстеження та план ведення пологів (через природні пологові шляхи з контролем за станом роділлі та плоду), як це і передбачено вимогами клінічного протоколу з акушерської допомоги «Нормальні пологи», затвердженого Наказом МОЗ України №624 від 03.11.2008 року. Однак, слід відмітити, що під час госпіталізації у приймально-оглядовому відділенні лікарем акушер-гінекологом не було визначено фактори та ступінь прогнозованого перинатального та акушерського ризику за шкалою А.Соорland, що є недоліком. Також в діагнозі, як при госпіталізації так і в подальшому (до 16.10.17 року) не вказано на наявність «крупного плода». Вагітні з крупним плодом належать до групи жінок із високим ризиком акушерської патології.
В період з 06.10. по 17.10.2017року за вагітною та плодом в умовах стаціонару (відділення патології вагітних - ВПВ) велося динамічне спостереження, жінка була двічі оглянута консиліумом лікарів (10.10.17р.,17.10.17р, під час оглядів було проведено друге та третє внутрішнє акушерське дослідження). Під час другого консилярного огляду 17.10.17 року в діагнозі (вперше) вказано на наявність «великого плода». Відповідно до щоденникових записів стан жінки та плода протягом вказаного періоду залишався задовільним. Показань для перегляду раніше обраної акушерської тактики, за даними медичної документації, не було. В рекомендаціях, щодо ведення пологів (10.10.17 р. та 17.10.17р.) відмічено « ...в разі виникнення клінічної невідповідності голівки плоду до розмірів тазу жінки тактику ведення пологів переглянути в сторону оперативного розродження».
Однак, слід зауважити, що дані кардіотокографії (КТГ) від 06.10.17року та від 13.10.17року., що містяться в медичній документації, низької якості та аналізу не підлягають. Отже, враховуючи цей факт, експертна комісія не має можливості достовірно оцінити стан плода на даному етапі, а отже і висловитися про те чи потребувала перегляду акушерська тактика на вказаному етапі.
Зважаючи на наявність больового синдрому, під час пологів 18.10.2017р. (в період з 6 год. до 9.00год) роділлі вводився місцевий анестетик - розчин лідокаїну (епідуральна анестезія). Спостереження за перебігом пологів, станом жінки та плода здійснювалося шляхом ведення партограми, яку розпочато о 4.00 год. Відповідно до записів партограми в період з 4.00 до 8.30 год. частота серцевих скорочень плода зафіксована в межах норми 125- 140 уд/хв. та ознак його дистресу не зафіксовано. Слід відмітити, що в записах партограми та щоденниковому записі від 18.10.17 року о 04.00 год зафіксовані різні показники ЧСС плода 130 уд/хв та 140 уд/хв відповідно. Також слід звернути увагу, що 18.10.17року о 08.00 год., під час спільного огляду чергових лікарів акушер-гінекологів, було зафіксовано брадикардію плода до 90 уд/хв («....при вислуховуванні серцебиття плода стетоскопом та кардіофетомонітором - відмічаються епізоди брадікардії до 90 уд/хв....»), а за даними партограми в цей час фіксується ЧСС плода в межах 130 уд/хв. Запис КТГ (плівка) за вказаний час в історії пологів відсутній. Хоча, відповідно до щоденникового запису від 18.10.17р. о 08.00 год . вказано «...продовжити вести пологи через природні пологові шляхи під постійним КТГ мониторингом внутрішньоутробного стану плода...»
Малоінформативність медичної документації та наявність вищевказаних протиріч (дані партограми та щоденникового запису), не дають можливості експертній комісії висловиться про те, чи була необхідність на даному етапі (18.10.17р. о 8.00 год.) термінового застосування вакуум-екстракції чи акушерських типів.
Після діагностування дистресу плода в пологах о 8.35час., акушерська тактика була вірною - термінове розродження (вакуум-екстракція), та відповідала вимогам клінічного протокол «Дистрес плода під час пологів» затвердженого наказом МОЗ України від 27.12.2006року №900. Вакуум-екстракція, згідно протоколу операції №591 була виконана технічно правильно та по першій категорії ургентності. В подальшому після народження голівки (в кінці другого періоду пологів) виникло ускладнення - дистоція плечиків крупного плода, яке також відіграло роль в розвитку подальших несприятливих наслідків для новонародженого. Дистоцію плечиків в пологах неможливо передбачити. Це є невідкладним акушерським станом, який може трапитися при пологах, незалежно від ведення вагітності- та самих пологів. Слід відмітити, що дистоція плечиків плода є ускладненням його народження, яке несе за собою високий ризик для плода від травми та асфіксії до його загибелі. Частою причиною дистоції плечиків є великий плід, що і мало місце в даному випадку. Тактика ведення пологів за наявності вказаної патології (дистоція плечиків) наказами МОЗ не регламентована. До цього часу прогнозування та профілактика зазначеної патології не розроблені (Акушерство і гінекологія в 4-х томах, під редакцією ІНФОРМАЦІЯ_9 , Київ, ВСВ «Медицина», 2013, том І, стор.519-521). В даному ж конкретному випадку було вірно та обґрунтовано застосовано алгоритм надання допомоги при дистоції плечиків НЕТРЕК Отже, за даними протоколу операції №591, в даній акушерській ситуації (дистоція плечиків) медична допомога була надана правильно та в відповідному обсязі. Оскільки дистоція плечиків плода навіть при виконанні всіх правил ведення пологів часто (до 19-20% за різними авторами) супроводжується травмою і асфіксією плода, то при будь-яких діях лікаря такий ризик для плода залишається.
В медичній документації (історія вагітності та пологів №2911) відсутні дані, щодо застосування в пологах прийому Кристеллера.
При патологоанатомічному дослідженні трупа дитини ОСОБА_22 вік 4 дні, було виявлено: «...Между апоневрозом головы и костями свода черепа обильное количество красных свертков крови...Обе ключицы в средней трети с поперечным переломом, края перелома зазубрены, инфильтрированы кровью». («Протокол патологоанатомічного дослідження №806 від 23.10.17р. а.к.и.177-178.) За даними патологоанатомічного епікризу: «.... умерший ребенок ОСОБА_23 , проживший 4 дня и находившийся это время в отделении реанимации новорожденных ОПЦ, страдал ишемией головного мозга, осложнившейся острой почечной недостаточностью, в связи с чем наступила смерть. Заболевание протекало на фоне родовой травмы в виде массивного субапоневротического кровоизлияния, закрытого поперечного перелома обеих ключиц....»
При дослідженні гістологічних об`єктів від трупа новонародженої дитини було встановлено «розшаровуючі крововиливи у фрагменті сполучнотканинної пластинки (не виключено апоневроз) з вираженою лейкоцитарно-макрофагальною реакцією; крововиливи у фрагменті фіброзно-жирової тканини; набряк набухання речовини головного мозку, ознаки шунтування кровотоку у тканині нирки».
Виходячи з вищевикладеного та беручи до уваги дані історії пологів №2911, комісія вважає, що в даному випадку мав місце дистрес плода та пологова травми у дитини, однак який саме об`єм травматичних ушкоджень отримала дитина визначити не можливо за відсутності медичної карти новонародженого №2911.
Зважаючи на вищевикладене, малоінформативність представлених на експертизу матеріалів, наявність в них протиріч, відсутність об`єктивних клінічних даних, щодо перебігу раннього неонатального періоду, експертна комісія не має можливості оцінити правильність надання медичної допомоги новонародженому, відповісти на питання «чи можливо було врятувати життя дитини при правильному та кваліфікованому прийняттю пологів?) . Чи можливо було врятувати життя дитини після народження при наданні їй своєчасної та кваліфікованої медичної допомоги?» та висловитися про те, що саме стало ведучим у танатогенезі.
Відповідно до вимог клінічного протоколу з акушерської допомоги "Дистрес плода при вагітності та під час пологів" затвердженого наказом № 900 від 27.12.2006 року при визначені дистресу плода необхідне термінове розродження: у першому періоді пологів - кесарів розтин; у другому періоді: при головному передлежанні вакуум-екстракція або акушерські щипці.
В зв`язку з вищевикладеним, враховуючи малоінформативність медичної документації та наявність вищевказаних протиріч що, не дають можливості експертній комісії надати відповіді на всі поставлені питання зазначені в постанові слідчого про проведення комісійної судово-медичної експертизи виникла необхідність в повторному її проведенні після отримання всіх необхідних медичних документів.
Виходячи з викладеного існує необхідність у вилученні наступних медичних документів необхідних для повторного проведення комісійної судово-медичної експертизи: оригіналу історії вагітності та пологів ЖОПЦ №2911 та медичної картки новонародженого №2911, які знаходяться у володіння ІНФОРМАЦІЯ_10 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Указані дані можуть бути використані як докази у провадженні тому без вилучення, огляду та оцінки цих документів неможливо провести комісійну судово-медичну експертизу, отримати інформацію про наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають встановленню. У зв`язку з цим виникає необхідність в отриманні тимчасового доступу до документів.

У судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Розгляд клопотання проведено за відсутності особи, у володінні якої перебували речі, з урахуванням достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза їх змін, переховування або знищення.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим судею встановлено, що внаслідок неналежного виконання лікарями ІНФОРМАЦІЯ_11 обов`язків під час приймання 18.10.2017 пологів ІНФОРМАЦІЯ_2 у реанімаційному відділенні померла новонароджена дитина ОСОБА_4 .

По даному факту слідчим 13.07.2018 розпочато кримінальне провадження, що обліковане за №0000156, за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України.

Відповідно до ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Згідно ч.5 ст.163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотання доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи, самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Відповідно до ч. 6 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

Відповідно до ч. 7 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів.

Беручи до уваги викладене вище, з метою повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення, встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження, враховуючи, що документи, до яких слідчий просить надати тимчасовий доступ мають значення для встановлення істини по справі, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та надає дозвіл на доступ до речей і документів та відмовляє в частині зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_12 , створити умови для проведення процесуальної дії тимчасового доступу до вищезазначених медичних документів, оскільки слідчий не довів необхідності таких дій.
Керуючись ст. ст. 159, 160, 162, 163 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Клопотання задовольнити частково.

Надати старшому слідчому СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 , право на тимчасовий доступ до оригіналу історії вагітності та пологів ЖОПЦ №2911 та медичної картки новонародженого №2911, які знаходяться у володіння ІНФОРМАЦІЯ_10 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В решті вимог-відмовити.

Строк дії ухвали встановити один місяць з дня її постановлення.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 166 КПК України, у разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до документів слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями цього Кодексу з метою відшукання та вилучення зазначених документів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1