Єдиний унікальний номер судової справи 201/7309/21
Номер провадження 1-кс/201/2293/2021
УХВАЛА
Іменем України

20 липня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись із скаргою Голови Громадської організації «Неурядова медіаційна адвокатська група» ОСОБА_2 на протиправну бездіяльність прокуратури Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою останнього від 19.07.2021 року, -

ВСТАНОВИВ:

20 липня 2021 року до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла скарга Голови Громадської організації «Неурядова медіаційна адвокатська група» ОСОБА_2 , в якій скаржник просить внести відомості до ЄРДР за його заявою від 19.07.2021 року.

Вивчивши скаргу, слідчий суддя вважає, що вона підлягає поверненню заявнику, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

Згідно із ч. 1 ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

КПК України не містить положень щодо представника заявника/скаржника, в тому числі коли заявником/скаржником є юридична особа та яким чином підтверджуються його повноваження.

Для випадків неврегульованості певних питань у ч. 6 ст. 9 КПК передбачено правило, згідно з яким у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом (п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК).

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК, який розкритий у ч. 1 ст. 10 КПК, не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Ураховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що у кримінальному провадженні представником заявника/скаржника може бути особа, яка за змістом КПК може бути представником іншого учасника кримінального провадження, з якими його можна порівняти. При цьому, підтвердження повноважень представника заявника/скаржника у кримінальному провадженні має здійснюватися у такій формі та порядку, які не наділятимуть останнього привілеями та не обмежуватимуть у порівнянні з іншими учасниками кримінального провадження. Тобто, з дотриманням засади рівності перед законом і судом всіх учасників кримінального провадження. І такі форма та порядок підтвердження повноважень представника заявника/скаржника у кримінальному провадженні повинні бути такими ж, як і при підтвердженні повноважень представників інших учасників кримінального провадження, з якими його можна порівняти.

Оскільки ст. ст. 64-1, 64-2 КПК, так само як і ст. 60 КПК структурно знаходяться у §5 глави 3 розділу I КПК, котра визначає хто є заявником у кримінальному провадженні, можна зробити висновок, що представника заявника, яким є юридична особа, в контексті можливості здійснювати повноваження представника у кримінальному провадженні можна порівняти із представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та представником юридичної особи, яка є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Крім того, враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні може бути розпочате, як з ініціативи заявника/скаржника (ч. 1 ст. 60 КПК), так і з ініціативи потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК), котра може проявлятися у поданні заяви про кримінальне правопорушення, у зазначеному контексті представника заявника/скаржника можна порівняти також із представником юридичної особи, яка є потерпілим (ч. 2 ст. 58 КПК).

А тому порядок і форма підтвердження повноважень представника заявника/скаржника, задля дотримання засад рівності перед законом і судом, повинні бути такими ж самими, як і передбачені для вищевказаних осіб ч. 3 ст. 58, ч. 2 ст. 64-1, ч. 5 ст. 64-2 КПК.

Так, за змістом вищевказаних норм кримінального процесуального закону, представником вказаних учасників кримінального провадження як юридичних осіб може бути: захисник ( ч. 2 ст. 58, абз. 2 ч. 1 ст. 64-1, абз. 2 ч. 4 ст. 64-2 КПК), тобто адвокат в розумінні ст. 45 КПК; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами (ч. 2 ст. 58, абз. 3 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК); працівник юридичної особи (див. ч. 2 ст. 58, абз. 4 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК).

Отже, представником заявника/скаржника, який є юридичною особою, аналогічно вказаним вище приписам, окрім особи, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником (адвокатом), може бути керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, а також працівник юридичної особи.

При цьому можливість особи у кримінальному провадженні діяти при зверненні до суду, в т.ч. під час підписання та подання заяви/скарги, в якості представника обумовлюється необхідністю підтвердження наявності у неї відповідних повноважень. На підтвердження повноважень діяти від імені та в інтересах «Неурядової медійної адвокатської групи», у тому числі підписувати і подавати заяву/скаргу до суду, представник громадської організації «Неурядової медійної адвокаційної групи» із скаргою повинен був надати докази того, що він є керівником вказаної юридичної особи, а саме головою громадської організації «Неурядова медійна адвокаційна група», як про це він зазначає у скарзі.

За правилами п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 58, п. п. 2, 3 ч. 2 ст. 64-1, п. п. 2, 3 ч. 5 ст. 64-2 КПК повноваження на участь у провадженні представників юридичних осіб, які є потерпілими, чи щодо яких здійснюється провадження, або третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт, у випадку, коли такі представники не діють у статусі адвоката, можуть підтверджуватися: копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особи; довіреністю - якщо представником є працівник відповідної юридичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 ГК України, під установчими документами розуміється: рішення про утворення юридичної особи або засновницький договір, а у випадках, передбачених законом, статут (положення) суб`єкта господарювання.

При цьому, як вбачається із скарги, її підписано Головою громадської організації «Неурядової медійної адвокаційної групи», який на підтвердження своїх повноважень, до матеріалів скарги не долучив копії установчих документів означеної юридичної особи та будь-яких підтверджуючих документів щодо перебування ОСОБА_2 на посаді голови громадської організації «Неурядової медійної адвокаційної групи».

Таким чином, у скарзі відсутня інформація, яка б дозволяла зробити висновок про те, що ОСОБА_2 може представляти інтереси громадської організації «Неурядова медійна адвокаційна група» у кримінальному провадженні.

Крім того в скарзі відсутні докази, які підтверджують те, що заява голови громадської організації «Неурядової медійної адвокаційної групи» ОСОБА_2 від 19.07.2021 року дійсно подавалась до Прокуратури Дніпропетровської області.

За таких обставин, заяву слід повернути особі, яка її подавала та роз`яснити, що повернення скарги, відповідно до ч. 7 ст. 304 КПК України не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі наведеного та керуючись ст. 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на протиправну бездіяльність прокуратури Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою останнього від 19.07.2021 року, - повернути ОСОБА_2 .

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із заявою.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1