Провадження № 1-кс/947/7041/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2021 року cлідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0004266 від 20.08.2015 року, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання сторони захисту про зміну підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Так, в обґрунтування поданого клопотання, сторона захисту зазначає те, що ОСОБА_5 тримається під вартою десять місяців, ризик переховування відсутній, ризик того, що підозрюваний, опинившись на волі, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення повністю відсутній, у зв`язку з тим, що слідчим було повідомлено про завершення досудового розслідування, а зібрані докази визнані достатніми для складання обвинувального акту, ризик того, що підозрюваний буде незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, відсутній, оскільки відсутні заяви з боку свідків та потерпілого, що підозрюваний здійснював на них вплив. Крім того, події відносно потерпілого ОСОБА_6 відбувалися ще в 2015 році, а ОСОБА_5 був затриманий лише в липні 2020 року. Ризик того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи буде продовжувати кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, також не існує, оскільки сама по собі підозра в скоєнні декількох злочинів не може вказувати на існування вказаних ризиків.

Захисник в клопотанні також просить врахувати те, що ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має на утриманні неповнолітню дочку, до затримання проживав однією сім`єю з дружиною ОСОБА_7 та дочкою, тобто має міцні соціальні зв`язки, є інвалідом третьої групи, страждає на психіатричне захворювання, у зв`язку з чим, потребує постійного нагляду з боку лікаря-психіатра, що в умовах слідчого ізолятора неможливо зробити.

В судовому засіданні захисник підозрюваного клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав клопотання захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказавши, що відносно ОСОБА_5 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, клопотання захисника необґрунтоване, зазначені в клопотанні обставини вже досліджувались при застосуванні та продовженні запобіжного заходу, ризики продовжують існувати та не відпали.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Стаття 201 КПК України передбачає можливість особи, до якої застосовано запобіжний захід, змінити його. Така можливість надається особі з метою надання їй права на перегляд обставин. Європейський суд з прав людини зазначає, що пункт 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (щодо прав особи, яка позбавлена свободи внаслідок арешту або тримання під вартою) забезпечує заарештованим чи затриманим особам право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення свободи (Рішення у справі Yeloyev проти України від 6 листопада 2008 року, заява № 17283/02, параграф 64).

Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Вирішуючи зазначене клопотання слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, і положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів і конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, як того вимагає ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідча суддя повинна всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Оцінка відповідних і достатніх підстав тримання під вартою має бути здійснена без відриву від фактичної тривалості попереднього ув`язнення. Ця оцінка здійснюється з необхідною ретельністю під час провадження у справі (Рішення у справі Gabor Nagy проти Угорщини-2 від 11 квітня 2017 року, заява № 73999/14, параграф 77). При цьому, потрібно завжди виходити з презумпції звільнення особи з-під варти (Рішення Великої Палати у справі Buzadji проти Республіки Молдова від 5 липня 2016 року, заява № 23755/07, параграфи 89, 91). Мають бути переконливо продемонстровані конкретні факти справи, для того, щоби переважати правило поваги до особистої свободи, а також щоби виправдати подальше тримання під вартою (наприклад, Рішення у справі Ilijkov проти Болгарії від 26 липня 2001 року, заява № 33977/96, параграф 84). Питання тривалості тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно.

В судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 30.07.2020 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 обирався та в подальшому відповідно продовжувався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Згідно вказаних ухвал слідчого судді вбачається, що при вирішенні питання про обрання/продовження відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховувалася наявність в рамках кримінального провадження №0004266 від 20.08.2015 року обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Геращенко проти України», п. 99, визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органи державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду.

В обґрунтування поданого клопотання захисник вказує на наявність таких обставин як відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, завершення досудового розслідування та позитивні характеризуючи дані підозрюваного.

В частині доводів сторони захисту щодо відсутності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя зазначає, що з огляду на фактичні обставини даних кримінальних правопорушень, частина з яких є особливо тяжкими, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, у випадку подальшого доведення вини, у встановленому законом порядку, ризики встановлені ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси на теперішній час є наявні в рамках кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_5 утримується під вартою з 30.07.2020 року, тобто майже рік. Хоча за цей час ризики продовжують існувати, проте необхідно зазначити, що частина ризиків зменшилася.

Так, до матеріалів клопотання про зміну запобіжного заходу на підтвердження характеризуючих даних підозрюваного ОСОБА_5 були долучені договір найму житлового приміщення, відповідно до якого ОСОБА_5 орендував житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , свідоцтво про народження дитини, яка перебуває на утриманні ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , відомості про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні, з яких вбачається, що ОСОБА_5 зареєстрований однією сім`єю з цивільною дружиною та дитиною.

Захисником також були надані документи на підтвердження стану здоров`я підозрюваного, зокрема, як вбачається з висновку судово-психіатричного експерта № 454, підозрюваний ОСОБА_5 страждає на хронічне психічне захворювання у вигляді «Шизоафективного розладу, змішаного типу, із частою зміною фаз та довготривалими декомпенсаціями, із стійкими ауто агресивними (суїцидальними) висловлюваннями та діями, з формуванням змішаного дефекту, психоорганічного синдрому, на резідуально-органічному підґрунті з епісиндромом за анамнезом, зі стійкою соціально-трудовою дезадаптацією», а також є інвалідом ІІІ групи. Крім того, до матеріалів клопотання була долучена характеристика на ОСОБА_5 , згідно якої, останній позитивно характеризується за місцем мешкання.

Вищевикладені обставини, які вказують на наявність міцних соціальних зв`язків, а також на необхідність подальшого лікування підозрюваного, в контексті тривалого тримання під вартою, слідчим суддею враховуються як обставини на користь звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти, тому ризикам, які продовжують існувати, можливо запобігти шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, так як вказаний запобіжний захід забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Крім того, слідчий суддя враховує те, що досудове розслідування на даний час завершене, виконуються вимоги ст. 290 КПК України, тобто в рамках кримінального провадження всі доказі зібрані, свідки допитані, а прокурором в судовому засіданні при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу не було доведено необхідність подальшого тримання під вартою, оскільки, на думку прокурора, необхідність тримання під вартою підозрюваного вимірюється тяжкістю кримінальних правопорушень, що не може лягти за основу подальшого застосування найсуворішого запобіжного заходу.

При цьому, слідчим суддею враховується, що відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
В свою чергу відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.
За таких обставин, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в повній мірі відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та національному законодавству України, зокрема практиці ЄСПЛ як його частині.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 201, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0004266 від 20.08.2015 року задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 19.06.2021 року, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 19.06.2021 року, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України.

Копію ухвали направити для виконання до відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції №1.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1