Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/976/21
Провадження № 1-кс/382/79/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2021 року слідчий суддя Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготин клопотання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000169 від 11.08.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В с т а н о в и в:

Прокурор Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, в обгрунтування котрого зазначив, що у провадженні сектору дізнання Відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області знаходяться матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000169 від 11.08.202, за ознаками кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 11.08.2021 о 05 год. 14 хв. до Відділення поліції №2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 11.08.2021 за адресою: Бориспільський район, с. Засупоївка на березі р. Великий Супій, ОСОБА_5 здійснював незаконний вилов риби за допомогою риболовних мисинових сіток. В подальшому виїздом слідчо-оперативної групи Відділення поліції №2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області на місце події при проведенні огляду вилучено: три мисинові риболовні сітки, загальною довжиною 420 метрів: L-420м, H-3м, A-40мм. (L= довжина загальна, H= висота, A= розмір вічка); карась - 132 шт., сазан - 1 шт., лящ - 71 шт., судак - 7 шт., загальною масою 50 кг. 11.08.2021 вище вказані предмети постановою дізнавача сектору дізнання відділення поліції №2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000169 від 11.08.2021 та визначено місце їх зберігання. Відповідно до ст. 98 КПК України, вищевказані матеріальні об`єкти, а саме три мисинові риболовні сітки, загальною довжиною 420 метрів: L-420м, H-3м, A-40мм. (L= довжина загальна, H= висота, A= розмір вічка); карась - 132 шт., сазан - 1 шт., лящ - 71 шт., судак - 7 шт., загальною масою 50 кг., є предметом кримінального правопорушення, і мають суттєве значення для проведення досудового розслідування, та є речовими доказами. Вищевказані предмети належать ОСОБА_5 . Посилаючись на те, що необхідність арешту майна полягає в тому, що виявлене та вилучене майно є речовим доказом та є достатні підстави вважати, що в разі не накладення арешту на майно та повернення його власнику ОСОБА_5 , він може приховати, пошкодити, або знищити такі докази з метою уникнення кримінальної відповідальності, просив накласти арешт на вказане майно.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, пояснивши, що в ході досудового розслідування не доведено тих обставин, що ОСОБА_5 є власником сіток, човна та риби.

ОСОБА_5 та його захисник проти задоволення клопотання заперечували з тих підстав, що з матеріалів доданих до клопотання вбачається, що на місці, де була виявлена риба, сітки та човен інспекторами рибного патруля було виявлено дві особи, які здійснювали вилов риби. Разом з тим, з клопотання вбачається, що власник сіток та риби є ОСОБА_5 , відносно котрого був складений ними протокол про адміністративне правопорушення. Доказів стосовно того, що ОСОБА_5 є власником майна до матеріалів справи не додано. Крім цього, в клопотанні зазначено, що сітки та риба була вилучена у ОСОБА_5 , хоча з протоколу огляду доданого до клопотання вбачається, що вказане майно було вилучено з місця події. В протоколі про адміністративне правопорушення було зазначено, що риба, човен та три сітки були вилучені у ОСОБА_5 . Також у резолютивній частині клопотання зазначено, що сітки та риба були вилучені у ОСОБА_5 . За наявності таких розбіжностей вважає клопотання необгрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення. Оскільки прокурор під час розгляду клопотання заявив, що органом дізнання не доведене тих обставин, що власником майно, що вилучається, є ОСОБА_5 , проте, будь-яких письмових вточнень до слідчого судді не подав, просив у задоволенні клопотання відмовити.

Перевіривши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна подано без додержання ст. 171 КПК України, у зв"язку з чим його слід повернути прокурору та встановити строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Так, в силу ст. 171 КПК України в клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до ст. 170 цього Кодексу та відповідне обгрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном... До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обгрунтовує доводи клопотання...

Клопотання прокурора обгрунтоване тим, що виявлене та вилучене майно у ОСОБА_5 є речовим доказом у розумінні ст. 98 КПК України і в органу дізнання є достатні підстави вважати, що в разі не накладення арешту на майно та повернення його власнику ОСОБА_5 , він може приховати, пошкодити або знищити такі докази з метою уникнення кримінальної відповідальності...

Разом з тим, в залі судового засідання прокурор вточнив, що під час досудового розслідування не доведено, що власником вищезазначеного майна є ОСОБА_5 .

Крім цього, слід зауважити, що доводи ОСОБА_5 та його представника стосовно зазначених ними розбіжностей також заслуговують на увагу.

За таких обставин, вважати, що клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України підстав немає, та клопотання слід повернути прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України,

У х в а л и в:

Клопотання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000169 від 11.08.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України повернути прокурору Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області для усунення недоліків та встановити строк для усунення недоліків 72 години.

Суддя ОСОБА_1