Справа № 740/2430/21
Провадження № 1-кс/740/500/21
УХВАЛА
Іменем України
29 квітня 2021 року м.Ніжин

Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ніжині клопотання слідчого ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Ніжинської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ніжин, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше судимого: 02.06.2017 Прилуцьким міськрайонним судом за ч.3 ст.187, ст.69 КК України до 1 року позбавлення волі, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2
у кримінальному провадженні, внесеному 26.04.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000371 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.187 КК України, -

встановила:

29.04.2021 до Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області надійшло клопотання слідчого у кримінальному провадженні начальника відділення слідчого відділу Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 27.06.2021, без визначення розміру застави.
Згідно з протоколом автоматичного розподілу визначення слідчого судді від 29.04.2021 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .
До початку розгляду клопотання від захисника ОСОБА_5 надійшла скарга у порядку ст. 206 КПК України, яка адресована слідчому судді ОСОБА_1 із вимогою про негайне звільнення з-під варти ОСОБА_6 , яку слідчий суддя розглядає одночасно із клопотанням про застосування запобіжного заходу.
Щодо скарги захисника, поданої у порядку ст.206 КПК України
Доводи скарги
У скарзі зазначено, що згідно протоколу затримання, ОСОБА_6 було затримано 28.04.2021 о 00 год. 40 хв., в порядку п.1,2 ч.1 ст.208 КПК України, але фактично його було затримано о 19 год. 30 хв., про що ОСОБА_6 зазначив у зауваженні до протоколу. Відповідно до витягу з ЄРДР, заява ОСОБА_8 надійшла 26.04.2021, отже після інкримінованого у провину ОСОБА_6 кримінального правопорушення та до його затримання, минуло 25 год.30 хв., а згідно протоколу про затримання 30 год. 40 хв. в порядку ст.208 КПК України безпосередньо після вчинення злочину. Вважає, що затримання відбулось о 19 год.30 хв. в порядку ст.209 КПК, що є порушенням ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і є незаконним та необґрунтованим.

Позиції сторін
У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 , вимоги скарги підтримали з наведених у ній підстав та просили її задовольнити. Захисник зазначив, що протокол про затримання не відповідає вимогам КПК України, оскільки не містить обґрунтування підстав затримання ОСОБА_6 відповідно до п.1,2 ч.1 ст.208 КПК України. В свою чергу, підозрюваний зазначив, що жодного умислу на переховуватися у нього не було, затриманий він був саме о 19.30 год.
Слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 , не погодилися із доводами сторони захисту щодо незаконності затримання підозрюваного. Стверджували, що протокол відповідає вимогам КПК України, ОСОБА_6 був ознайомлений із його змістом та зокрема з підставами затримання, йому було роз`яснено право на захист. На дату подання заяви потерпілим, підозрюваний переховувався та органом досудового розслідування вживались заходи щодо встановлення місця його перебування, доказів, що саме о 19 год. 40 хв. підозрюваний фактично був затриманий стороною захисту не надано.
Оцінка та висновки слідчого судді щодо скарги
У ч.1 ст.206 КПК України зазначено, що кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.
Якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому КПК України порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи (ч.2 ст.206 КПК України).
Відповідно до ч.3 ст.206 КПК України слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.
Незалежно від наявності клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя зобов`язаний звільнити особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких трималася ця особа, не доведе: 1) існування передбачених законом підстав для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду; 2) неперевищення граничного строку тримання під вартою; 3) відсутність зволікання у доставленні особи до суду (ч.5 ст.206 КПК України).
Сторона захисту посилається на безпідставність затримання ОСОБА_6 відповідно до п.п.1, 2 ч.1 ст.208 КПК України.
Утримання особи вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Таке позбавлення волі має бути законним (тобто, ґрунтуватися на нормах законодавства) та/або бути здійсненим на підставі рішення суду.
Згідно ч.1 ст.207 КПК України ніхто не може бути затриманий без ухвали слідчого судді, суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Випадки затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, без ухвали слідчого судді, суду визначені у ч.1 ст.208 КПК України.
У цьому випадку затримання особи здійснено без ухвали слідчого судді, суду на підставі п.1,2 ч.1 ст.208 КПК України, про що зазначено у протоколі затримання. Отже затримання ОСОБА_6 відбулося із законодавчо визначених підстав.
Доводи, наведені стороною обвинувачення під час судового засідання в обґрунтування підстав затримання ОСОБА_6 , переконують слідчого суддю у тому, що на момент прийняття такого рішення існували обґрунтовані підстави вважати, що останній причетний до вчинення злочину та на нього безпосередньо вказав потерпілий.
На виконання вимог ч.4 ст.208 КПК України ОСОБА_6 повідомлено зрозумілою для нього мовою підстави затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснено право мати захисника, отримувати медичну допомогу, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти нього, вимагати перевірку обґрунтованості затримання та інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом Факт роз`яснення, зокрема і цих обставин ОСОБА_6 засвідчив відповідним підписом.
Цього ж дня, 28.04.2021, ОСОБА_6 вручене повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
Протокол затримання відповідає загальним вимогам, передбаченим ст.104 КПК України, та спеціальним вимогам, передбаченим ч.5 ст.208 КПК України.
З огляду на положення ст.ст. 104, 208 КПК України протокол про затримання не повинен містити обґрунтування підстав затримання, а лише посилання на підставу затримання.
Згідно ст.211 КПК України строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду не може перевищувати сімдесяти двох годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами ст.209 цього Кодексу. Затримана без ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше шістдесяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до суду для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує, що орган досудового розслідування своєчасно звернувся до суду з клопотанням про вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 .
Відповідно наведені обставини дають підстави слідчому судді для загального висновку про відмову у задоволенні скарги адвоката, поданої в порядку ст.206 КПК України.
Щодо клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
Доводи клопотання
Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.04.2021 близько 18 години 00 хвилин ОСОБА_6 , будучи особою, яка раніше вчиняла розбій, перебуваючи на території автомобільної стоянки, що по АДРЕСА_3 , вступив в злочинну змову із ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , спрямовану на напад на ОСОБА_8 , з метою заволодіння його майном.
В подальшому, ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 підбігли до потерпілого ОСОБА_8 , що також знаходився на автомобільній стоянці за адресою АДРЕСА_1 , маючи спільну мету на напад на потерпілого, з мотиву заволодіння його майном, поєднаний з насильством, небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб, використовуючи предмет схожий на кастет, почали наносити ОСОБА_12 удари ногами, кулаками та кастетом в область голови та нижніх кінцівок, спричинивши ОСОБА_12 тілесні ушкодження у вигляді забою м`яких тканин голови та шиї, забою правого та лівого стегон. При цьому, погрожуючи потерпілому предметами схожими на пістолети, таким чином, повністю подолали волю ОСОБА_8 до активного опору, в ході чого ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , під час вчинення на потерпілого нападу, що супроводжувалося нанесенням йому тілесних ушкоджень та погроз застосування насильства, що були небезпечними для життя та здоров`я, заволоділи його мобільним телефоном марки «Iphone 11» у корпусі зеленого кольору та грошовими коштами в сумі 2000 грн., після чого з місця скоєння кримінального правопорушення зникли, завдавши ОСОБА_12 матеріальної шкоди на загальну суму 28 000 грн.

Відомості за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000371 від 26.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.296 КК України та в подальшому ознаки кримінального правопорушення перекваліфіковано на ч.2 ст.187 КК України.

28.04.2021, о 00.40 годині, на підставі ст.208 КПК України, затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні даного кримінального правопорушення.

28.04.2021, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

У клопотанні слідчий зазначає про такі підстави звернення із клопотанням про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України та наявність ризиків:

-переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки вчинив тяжке кримінальне правопорушення проти власності, поєднаного з насильством небезпечним для життя чи здоров`я особи, покарання за яке передбачене виключно у вигляді позбавлення волі, не має міцних соціальний зав`язків, не має постійного офіційного місця роботи, хоча є працездатною особою, раніше судимий за аналогічний злочин, судимість не погашена;

-знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки знаряддя злочину, а саме кастет яким наносили потерпілому тілесні ушкодження та пістолети, яким погрожували потерпілому, не знайдені, а підозрюваний може знати їх точне місце знаходження, і перебуваючи на волі може його знищити чи спотворити;

-незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні з метою зміни їх показів, оскільки йому відоме місце проживання всіх учасників даної події, тому перебуваючи на волі може вчиняти на них тиск з метою зміни показів, що може перешкоджати об`єктивному розслідуванню даного кримінального провадження;

-вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний ніде офіційно не працює хоча є працездатною особою, раніше судимий за вчинення аналогічного злочину, на даний час в Ніжинському міськрайонному суді розглядається обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч.1 ст.309 КК України, що дає підстави вважати, що він може продовжити свою злочинну, протиправну діяльність.

Доводи сторони обвинувачення у судовому засіданні
Прокурор ОСОБА_7 клопотання про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав у повному обсязі з наведених у ньому підстав. Зазначив, що зібрані у кримінальному провадженні докази дають підстави для висновку про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, яка обґрунтовує подальше досудове розслідування та підтверджують існування ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Слідчий у судовому засіданні підтримав клопотання та надав пояснення по доказам, долученим до матеріалів клопотання, в обґрунтування викладених у ньому доводів.
Доводи сторони захисту у судовому засіданні
Захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 заперечили проти клопотання та просили відмовити у його задоволенні.
В обґрунтування заперечень зазначили, зокрема підозрюваний, що він від органів слідства не переховувався, відношення до побиття потерпілого не має, конфліктів у нього з потерпілим не було, дійсно перебував з іншими особами на парковці, але розмовляв із дівчиною, телефон та гроші у потерпілого не забирав, будь-якої зброї та кастету у нього не має, вилучений під час обшуку телефон, належить йому, а не потерпілому.
Захисник зазначив, що підозра є необґрунтованою, оскільки спочатку відомості до ЄРДР були внесені за ч.2 ст.296 КК України, а потім за заявою потерпілого, яка не була зареєстрована у встановленому порядку, безпідставно перекваліфіковані за ч.2 ст.187 КК України. Вважає, що оскільки свідок ОСОБА_13 в минулому була дівчиною підозрюваного, остання може його обмовляти.
Оцінка та висновки слідчого судді
Згідно із ч.ч.1,2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194 КПК України).
Щодо наявності обґрунтованої підозри
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
Із аналізу рішень Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», «Мерабішвілі проти Грузії» можна виділити такі критерії стандарту доказування «обґрунтована підозра»:
- існування фактів та інформації, які дали змогу переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення;
- факти, якими обґрунтовується підозра можна «розумно» вважати такими, що підпадають під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність;
- обґрунтованість підозри не може встановлюватися in abstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні;
- стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку.
З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснюється, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
У судовому засіданні слідчим суддею досліджено, зокрема, такі документи з метою встановлення причетності/непричетності ОСОБА_6 до злочину у вчинені якого він підозрюється:
-рапорт помічника чергового Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_14 , про те, що 26.04.2021 о 18:30 год. надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 26.04.2021 о 18:02 год. за адресою АДРЕСА_1 , заявниця повідомила, що навпроти 15 школи 4 невідомих осіб нанесли тілесні ушкодження її сину 19 років, ЕМД не потрібно. Просить направити наряд поліції. Заявник ОСОБА_15 , вказану заяву отримано та зареєстровано ЄО за №5606;
-заяву потерпілого ОСОБА_8 , щодо вчинення відносно нього розбійного нападу ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 близько 18 години 26.04.2021;

-постанову про перекваліфікацію складу кримінального правопорушення від 27.04.2021;
-витяг з ЄРДР від 26.04.2021, згідно якого внесені відомості про кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією за ч.2 ст.187 КК України;
-протокол допиту в якості потерпілого ОСОБА_8 , відповідно до якого останній показав, що близько 18 години 26.04.2021 він спільно із своєю дівчиною ОСОБА_13 прибули на автомобільну стоянку, що по АДРЕСА_3 , щоб забрати свій автомобіль марки «Додж» білого кольору. В цей момент до нього підбігли ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , вчинили на нього напад, спричинили тілесні ушкодження, в тому числі і металевим кастетом, погрожували предметами схожими на пістолети в ході чого заволоділи його мобільним телефоном марки «Iphone 11» в корпусі зеленого кольору та грошовими коштами в сумі 2000 грн.;

-протокол допиту в якості свідка ОСОБА_13 , відповідно до якого остання показала, що близько 18 години 26.04.2021, вона спільно із ОСОБА_8 прибули на стоянку, що по АДРЕСА_1 , щоб забрати автомобіль марки «Додж» білого кольору. На стоянці на той час перебували ОСОБА_6 , ОСОБА_16 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які підбігли до ОСОБА_8 та почали наносити йому тілесні ушкодження. В цей час вона злякалася за своє життя та життя ОСОБА_8 , почала тікати та побігла до охоронця, щоб покликати на допомогу. Коли повернулася, ОСОБА_8 був із тілесними ушкодженнями та повідомив, що в ході нападу ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 заволоділи його мобільним телефоном та грошовими коштами, при цьому наносили тілесні ушкодження кастетом та погрожували пістолетами;

-протокол допиту в якості свідка ОСОБА_17 , який повідомив, що 26.04.2021, він перебував в якості охоронця на автомобільній стоянці, що по АДРЕСА_3 . Близько 18 години 26.04.2021, коли він перебував у приміщенні охорони, до нього прибігла молода дівчина, яка була сильно схвильована та повідомила, що на території стоянки б`ють її знайомого. Вийшовши на вулицю, до приміщення охорони підходив молодий хлопець, який відразу почав кричати та ображати нецензурними словами ту дівчину. Будучи біля приміщення охорони він побачив, що на відстані від нього близько 70-100 м. біля автомобіля марки «Додж» білого кольору близько 4 невідомих молодих хлопців спричиняти тілесні ушкодження водію автомобіля «Додж»;

-протокол проведення впізнання за фотознімками, відповідно до якого свідок ОСОБА_17 впізнав ОСОБА_6 , як особу, яка близько 18 години 26.04.2021 перебувала на стоянці та ображала молоду дівчину, що прийшла до нього за допомогою;

-протокол обшуку автомобіля марки «BMW 430I» чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який перебуває на праві постійного користування у ОСОБА_9 , під час якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Iphone11», в корпусі зеленого кольору, що заблокований;

-протокол обшуку за адресою АДРЕСА_4 , за місцем проживання ОСОБА_10 , під час якого вилучено предмет схожий на пістолет;

-довідку лікаря КНП «Ніжинська центральна міська лікарня ім. М. Галицького», відповідно до якої у ОСОБА_8 виявлені тілесні ушкодження у вигляді забою м`яких тканин голови та шиї, забою правого та лівого стегон.
На підставі сукупності досліджених документів, слідчий суддя дійшла висновку про те, що дійсно могли мати місце обставини про які зазначає орган досудового розслідування і що до їх вчинення може бути причетний ОСОБА_6 .
Заперечення сторони захисту цих обставин не спростовують.
Поряд із цим, слідчий суддя наголошує, що при вирішенні питання щодо існування обґрунтованої підозри у розрізі наявності підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначення вірогідності та достатності підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
На етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.
Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшла висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.
Таким чином, висновки органу досудового розслідування не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.
Отже, вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.
Щодо існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України
Оцінюючи доводи слідчого щодо існування ризиків передбачених п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя виходить із такого.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
Зокрема доказами на обґрунтування ризику можуть бути зокрема фактичні знищення, ховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; показання свідків, про намір підозрюваного вчинити дії особи, спрямовані на знищення, схов або спотворення важливих для слідства речей чи документів, спроба підозрюваної особи вчинити дії направлені на знищення доказів підтверджені документально; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні підтверджені документально; документи, підтверджуючі, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку; інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином підтверджене документально; необхідні докази того, що особа вчиняє якісь конкретні дії, направлені на створення перешкод правосуддю; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується; документами, довідками про те, що особа вже притягалась до кримінальної відповідальності, була засуджена, має не зняту чи не погашену судимість, схильна до протиправної поведінки, притягалась до адміністративної відповідальності, інформація про те, що не будучи раніше судимою, особа вчинила декілька злочинів.
Оцінивши доводи, наведені у клопотанні, слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що ОСОБА_6 зможе переховуватися від органів досудового розслідування, з огляду на таке.
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, який є тяжким і відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна. Звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення цього злочину КК України не передбачено. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Суворість покарання за вчинення злочину, який інкримінується ОСОБА_6 у сукупності із обґрунтованістю повідомленої йому підозри збільшує ризик його переховування від органів досудового розслідування чи суду.
Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі доводять, що цей ризик є достатньо високим.
Оцінивши доводи щодо існування ризику впливу на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає їх обґрунтованими з огляду на таке.
Оцінюючи можливість впливу на потерпілого та свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.1,2 ст.23, ст.224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст.225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст.95 КПК України).
За таких обставин ризик впливу на потерпілого та свідків існує аж до моменту безпосереднього отримання судом цих свідчень та дослідження їх судом.
Враховуючи характер відносин підозрюваного з потерпілим та свідком ОСОБА_13 , слідчий суддя не виключає можливості здійснення на них тиску на них.
Крім того, встановлено, що до вказаного злочину причетні і інші особи ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , місцезнаходження останнього з них, органом досудового розслідування не встановлено, а узгодження позиції між підозрюваними може негативно вплинути на встановлення дійсних обставин у цьому кримінальному провадженні.
З цих підстав, враховуючи характер вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя погоджується із тим, що на теперішній час існує ризик того, що підозрюваний може вчинити дії із тиску на потерпілого та свідків з метою зміни наданих ними свідчень.
Оцінюючи ризик знищення, приховання або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, слідчий суддя зазначає, що доводи сторони обвинувачення є переконливими, оскільки знаряддя вчинення злочину не знайдені, а підозрюваний може знати їх місце знаходження і може вичинити дії щодо їх знищення або схову.
В оцінці ризику щодо можливості вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує ті обставини, що останній є раніше судимий за аналогічний злочин і на даний час на розгляді в суді перебуває обвинувальний акт відносно останнього.
Отже, ризик продовження злочинної діяльності є достатньо обґрунтованим.
Таким чином, під час розгляду клопотання сторона обвинувачення довела існування ризиків, передбачених п.п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, що відповідно до п.2 ч.1 ст.194 КПК України є підставою для застосування запобіжного заходу.
Значення інших обставин в контексті встановлених ризиків та з`ясування можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_6 , будучи раніше судимим, підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, санкція якої передбачає покарання на строк до 10 років. Отже, до ОСОБА_6 може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У ст.178 КПК України зазначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється.
Враховуючи особу ОСОБА_6 , обставини та характер вчиненого злочину, характер взаємовідносин між особами щодо яких здійснюється досудове розслідування, існуючі ризики, слідчий суддя погоджується із тим, що до останнього має бути застосований захід, пов`язаний із позбавленням свободи та підстави для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, відсутні.
На підставі ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 цього Кодексу, не вбачає підстав для визначення розміру застави, оскільки злочин у якому підозрюється ОСОБА_6 , вчинений із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

За наведених вище обставин клопотання слідчого у кримінальному провадженні начальника відділення слідчого відділу Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 належить задовольнити.
Керуючись ст.ст. 2, 7-9, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 206, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
постановила:

відмовити в задоволенні скарги захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 в порядку статті 206 КПК України.
Клопотання слідчого ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 25 червня 2021 року включно з утриманням його в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор».
Копію ухвали негайно вручити підозрюваному ОСОБА_6 та прокурору, надати для виконання начальнику Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівської області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1