ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1706/20 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Категорія : у порядку КПК України

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

7 жовтня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря - ОСОБА_5

прокурора - ОСОБА_6

представників власника

майна по довіреності - ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою представника Харківської міської ради ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 серпня 2020 року, якою задоволено клопотання начальника відділення Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002743 від 06.08.2020 р., за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 серпня 2020 року задоволено клопотання начальника відділення Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002743 від 06.08.2020 р., за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Накладено арешт на земельну ділянку, яка розташована за адресою: м. Харків, вул. Клочківська буд.8, з кадастровим номером :01:008:006, шляхом заборони відчуження, реєстрації, перереєстрації вказаного майна.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, Харківська міська рада в особі представника ОСОБА_9 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 серпня 2020 року та ухвалити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання про накладення арешту на земельну ділянку, яка розташована за адресою: м. Харків, вул. Клочківська буд.8, з кадастровим номером :01:008:006. В обґрунтування апеляційної скарги представник посилається на невідповідність висновків ухвали фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим вона підлягає скасуванню. Зазначив, що Харківська міська рада вважає, що судом не було встановлено факт можливого знищення, перетворення, відчуження земельної ділянки з кадастровим номером :01:008:006, оскільки відповідно до ч. й ст. 13, ст. 14 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. А тому Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Посилаючись на ст.ст. 12, 80, 83 Земельного Кодексу України та ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», зазначив, що відповідним органом, що здійснює функції суб`єкта права власності на земельні ділянки на території Харкова є Харківська міська рада. Питання врегулювання земельних відносин вирішуються виключно на пленарних засіданнях ради. Формування земельної ділянки передбачає визначення ї площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера і може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування, крім випадків суборенди, сервітуту щодо частини земельних ділянок та державної реєстрації права власності на неї. Державна реєстрація земельної ділянки здійснюється при її формуванні шляхом відкриття Поземельної книги на таку ділянку. Витяг ДЗК містить усі наявні відомості про земельну ділянку. Його складовою частиною є копія з кадастрової карти. Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі - Реєстр) земельні ділянки з кадастровими номерами -№136300:01:008:0017 та :01:008:0018 не зареєстровані. У Реєстрі немає відомостей стосовно зареєстрованих договорів оренди земельних ділянок, укладених між Харківською міською радою та ТОВ «Дружба». Також, ТОВ «Дружба» не надало до Дзержинського районного суду витяги з Державного земельного кадастру на земельні ділянки з кадастровими номерами -№136300:01:008:0017 та :01:008:0018.. Зміст і вимоги щодо відображення інформації на кадастровій карті встановлюється Порядком ведення Державного земельного кадастру, складовою частиною якого є індексна кадастрова карта план, порядок складання якої встановлюється Кабінетом Міністрів України. У Публічній кадастровій карті України відсутні відомості про земельні ділянки з кадастровими номерами -№136300:01:008:0017 та :01:008:0018. А тому вважає, що їх реєстрація не є закінченою ТОВ «Дружба» не має витягів з Державного земельного кадастру, які б підтверджували внесення даних земельних ділянок та до державного земельного кадастру, у зв`язку з чим немає підстав вважати реєстрацію вищезазначених земельних ділянок закінченою. Оскільки вказані земельні ділянки з кадастровими номерами -№136300:01:008:0017 та :01:008:0018 не зареєстровані, у Реєстрі відсутня інформація стосовно зареєстрованих договорів оренди земельних ділянок, укладених між ХМР та ТОВ «Дружба», а тому ТОВ «Дружба» не є ні власником, ні орендарем земельної ділянки з кадастровим номером :01:008:006.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власником вищезазначеної земельної ділянки є Харківська міська рада. Отже, Харківська міська рада може володіти, користуватися та розпоряджатися земельною ділянкою з кадастровим номером :01:008:0006, у зв`язку з чим був надано територіальній громаді м. Харкова дозвіл на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки площею 0,2711 га (кадастровий номер :01:008:0006) для обслуговування будинку по вул. Клочківській, 8 (Шевченківський район) (пункт 10 Додатку 2).

В клопотанні про накладення арешту на земельну ділянку, яка розташована за адресою м. Харків, вул. Клочківська, 8, кадастровий номер якої :01:008:0006 не було наведено необхідність здійснення такого арешту, не обгрунтовано правову підставу для арешту майна, жодній особі не повідомлено про підозру, а відтак, матеріали клопотання не містять достатніх доказів, що вказують на вчинення певною особою кримінального правопорушення. Розроблення технічної документації щодо поділу земельної ділянки не означає позитивного рішення у подальшому її затвердженні. У зв`язку з цим не можна бути впевненим у поділі земельної ділянки з кадастровим номером :01:008:0006. Тому вважає, що в даному кримінальному провадженні відсутня саме об`єктивна сторона злочину перекручення істини в офіційному документі, вчинене службовою особою з використанням свого службового становища так, як на момент прийняття рішення Харківської міської ради від 24.06.2020 № 2148/20 реєстрація земельних ділянок з кадастровими номерами :01:008:0017 та :01:008:0018 не була закінченою, у зв`язку з чим, ТОВ «Дружба» і не надало до Дзержинського районного суду м. Харкова витяги з Державного земельного кадастру, які б підтверджували внесення даних земельних ділянок з кадастровими номерами :01:008:0017 та :01:008:0018. Отже, Харківська міська рада приймаючи рішення від 24.06.2020 № 2148/20, яким було надано дозвіл на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки площею 0,2711 га (кадастровий номер :01:008:0006) для обслуговування будинку по вул. Клочківській. 8 (Шевченківський район) (пункт 10 Додатку 2) керувалася саме наявними в неї матеріалами, відповідно до яких земельні ділянки з кадастровими номерами :01:008:0017 та :01:008:0018 не існували.

Варто підкреслити, що Харківська міська рада, а не ТОВ «Дружба», являється власником земельної ділянки з кадастровим номером :01:008:0006, у зв`язку з чим. відсутнє порушення прав та законних інтересів останнього.

Вислухавши доповідь судді, пояснення представників власника майна, які підтримали свою апеляційну скаргу та просили її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши представлені матеріали судового провадження, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що в провадженні слідчого відділу Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0002743 від 06.08.2020 року, розпочате за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого 1 ст. 366 КК України.

17.08.2020 начальник відділення Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в межах даного кримінального провадження. В обґрунтування клопотання ним зазначено, що до Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява від представника TOB ТВ «Дружба» ОСОБА_11 про те, що невстановлені посадові особи Держгеокадастру внесли недостовірні відомості відносно земельної ділянки, яка розташована по вул, Клочківська,8 м. Харків. За вказаним фактом 06.08.2020 року слідчим Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_12 були внесені відомості до Єдиного Реєстру досудових розслідувань за № 0002743 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ст.366 КК України.
В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 25.12.2007 року рішенням сесії Харківської міської ради №282/07 надано згоду, зокрема ТОВ ТФ «Дружба» на розробку проекту відведення земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та експлуатації зазначеного об`єкту: двох земельних ділянок загальною площею 0,5200 га (№1-0,2768 га, №2-0,2432 га) де зазначені ділянки фактично знаходяться у т.ч. на місці охоплюють земельні ділянки пл.0,2711 га (кадастровий номер :001:008:0006). 16.04.2008 року Рішенням сесії Харківської міської ради №77/08 затверджено проект відведення земельних ділянок ТОВ ТФ «Дружба» із зазначеними технічними характеристиками та присвоєними кадастровими номерами, надано їх в оренду. Припинення чинності попереднього договору оренди земельної ділянки :01:008:0006 пл.0,2711 з Свято-Покровським монастирем Харківської єпархії УПЦ і зазначені рішення сесії Харківської міської ради є чинними, не скасовувались і на підставі відповідного рішення сесії ТОВ ТФ «Дружба» було розроблено та в подальшому було погоджено проекти землеустрою щодо виділення на місці старої земельної ділянки якій було присвоєно кадастровий номер :01:008:0006 сформовано дві нові земельні ділянки, яким присвоєно кадастрові номера :01:008:0017 та :01:008:0018.
Під час проведення досудового розслідування було допитано представника ТОВ «Дружба» ОСОБА_11 , яка повідомила про те, що на земельній ділянкі, яка розташована за адресою: вул Клочківська, 8 м. Харків, знаходиться об`єкт археологічної спадщини поселення з нашаруванням XVII-XIX століття. Вищевказані земельні ділянки, які відводяться, належали до земель історико-культурного призначення, у зв`язку з тим що ТОВ ТФ «Дружба» готувала проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та подальшої експлуатації торгово-адміністративного комплексу по вул.Клочківській,8 м.Харків і було сформовано дві земельні ділянки з кадастровими номерами №:01:008:0017; №:01:008:0018, однак відповідно до висновку наукової експертизи «Слобідська археологічна служба» від 09.04.2008 року ділянка по вул, Клочківська, 8 м.Харків відноситься до складу земель історико-культурного призначення. На підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, для забезпечення доказової бази у даному кримінальному провадженні, слідчий просив накласти арешт на земельну ділянку, яка розташована за адресою: м. Харків, вул. Клочківська буд.8, з кадастровим номером :01:008:006, враховуючи, що вона відповідає ознакам ст. 98 КПК України, як матеріальний об`єкт, який був знаряддям вчинення кримінального правопорушення або який зберіг на собі його сліди, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Ухвалюючи рішення про накладення арешту на земельну ділянку, яка розташована за адресою: м. Харків, вул. Клочківська буд.8, з кадастровим номером :01:008:006, суд першої інстанції мотивував таку необхідність саме тим, що слідчим доведено наявність підстав вважати, що вчинене кримінальне правопорушення, вищевказане майно може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, шо встановлюються під час кримінального провадження. Враховуючи вищевикладене, суд застосував найменш обтяжливий спосіб арешту майна, шляхом заборони відчуження, реєстрування або перереєстрування земельної ділянки з кадастровим номером :01:008:006 .

З вказаними висновками слідчого судді погоджується і колегія суддів, оскільки вони ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Відповідно до положень статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як зазначено в ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, як матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Матеріали клопотання про арешт майна свідчать про відповідність земельної ділянки з кадастровим номером №:01:008:0006, на яку слідчим суддею накладено арешт, ознакам речових доказів, оскільки вона може містити на собі сліди скоєння кримінального правопорушення або інформацію щодо обставин вчинення злочину, яка має значення для даного кримінального провадження і ці обставини стануть предметом перевірки під час досудового розслідування в тому числі для проведення експертних досліджень. Постановою слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_13 від 08.08.2020 р. вказана земельна ділянка визнана речовим доказом у кримінальному провадженні №0002743 від 06.08.2020. Тому, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки існує ризик того, що у разі не накладення арешту існує можливість відчужити, змінити, переробити, зіпсувати, передати вказане майно іншим особам до закінчення досудового розслідування. Вимоги клопотання, на цій стадії досудового розслідування, виправдовують втручання у права і інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, що чітко узгоджується з нормами ст. 170 КПК України.

З урахуванням вказаних обставин та з метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна в даному кримінальному провадженні, суд дійшов вірного висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховуючи можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті і не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є накладення арешту на майно.

Посилання апелянта на відсутність правових підстав для арешту майна не ґрунтуються на фактичних відомостях кримінального провадження. Враховуючи фактичні обставини кримінального провадження і враховуючи, що в даному випадку відомості про земельні ділянки з кадастровими номерами :01:008:0017 та :01:008:0018, які охоплюються та фактично знаходяться на місці земельної ділянки з кадастровим номером :01:008:006, внесені у встановленому порядку до відповідних баз даних не були, а є лише відомості стосовно земельної ділянки з кадастровим номером :01:008:006, є підстави вважати що арештована земельна ділянка є безпосереднім предметом вчиненого кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України. Тому, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки існує ризик того, що у разі не накладення арешту існує можливість відчужити, змінити, переробити, зіпсувати, передати вказане майно іншим особам до закінчення досудового розслідування. Вимоги клопотання, на цій стадії досудового розслідування, виправдовують втручання у права і інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, що чітко узгоджується з нормами ст. 170 КПК України.

При цьому , колегія суддів приймає до уваги, що відповідно до висновку наукової експертизи НДЦ Охоронна археологічна служба України ДП «Слобідська археологічна служба» від 09.04.2020 р №314-19/05-655, вказана земельна ділянка з кадастровим номером :01:008:006 розташована в історичній частині міста на території посаду, що примикав до Харківської фортеці і належить до складу земель історико-культурного призначення.

Землі, на яких розташовані пам`ятки, історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території, охоронювані археологічні території, належать до земель історико-культурного призначення, включаються до державних земельних кадастрів, планів землекористування, проектів землеустрою, іншої проектно-планувальної та містобудівної документації, у зв`язку з чим потребують дотримання правил їх використання. Будівельні, меліоративні, шляхові та інші роботи, що можуть призвести до руйнування, знищення чи пошкодження об`єктів культурної спадщини, проводяться тільки після повного дослідження цих об`єктів за рахунок коштів замовників зазначених робіт. Роботи на щойно виявлених об`єктах культурної спадщини здійснюються за наявності письмового дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини на підставі погодженої з ним науково-проектної документації. З метою захисту об`єктів археології, у тому числі тих, що можуть бути виявлені, проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок у випадках, передбачених Земельним кодексом України, погоджуються органами охорони культурної спадщини.

Також, як повідомив під час апеляційного розгляду справи прокурор, на теперішній час в межах даного кримінального провадження призначена земельна оціночна експертиза.

З урахуванням вказаних обставин та з метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна в даному кримінальному провадженні, суд дійшов вірного висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховуючи можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає лише, чи може майно бути предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, або воно набуте злочинним шляхом чи є доходом від вчиненого злочину або за рахунок доходів від вчиненого злочину та чи містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Майно, на яке спрямоване кримінальне правопорушення підлягає арешту незалежно від того, хто є його власником, де знаходиться і незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не буде досягнута мета застосування запобіжного заходу, а саме: запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховування) на певне майно, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні. Арешт майна, з підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту, поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від дій останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і пов`язує певну особу з можливістю арешту такого майна.

Доводи апелянта стосовно того, що інтереси ТОВ «Дружба» при прийнятті рішення ХМР 24.06.2020 №2148/20 не порушені, а тому відсутні підстави для накладення арешту на земельну ділянку не свідчать на цьому етапі досудового розслідування про несправедливість або незаконність рішення слідчого судді щодо накладення арешту на земельну ділянку, оскільки такі доводи обов`язково будуть перевірятись в порядку чинного КПК України під час досудового розслідування, а обставини, на які посилається представник ХМР в апеляційній скарзі, є предметом доказування по цьому кримінальному провадженню. Тривалість арешту майна обумовлюється строками досудового розслідування, які передбачені чинним КПК України, тобто після спливу цих строків, власник майна, за наявністю підстав, не позбавлений процесуальних прав на звернення з клопотанням до слідчого або слідчого судді щодо скасування арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження, в порядку передбаченому ст. 174 КПК України

За таких обставин ухвалу слідчого судді слід вважати такою, що відповідає вимогам ч.1 ст.173 КПК України і підстав для її скасування з мотивів вказаних в апеляційній скарзі апелянта, на думку колегії суддів, немає.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 404, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника Харківської міської ради ОСОБА_9 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 серпня 2020 року залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді