Провадження № 1-кс/369/2656/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2020 року слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суді в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000934 від 14.02.2018 року,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК.
В обґрунтування доводів та вимог скарги особа, яка її подала вказує, що 02.11.2018 року, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримав довідку серія АА № 0761671, отримана через ТСЦ № 8042 РСЦ МВС в м. Києві, яка було надана для подання до військового комісаріату.
21.02.2018 року, між батьком скаржника ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який діє в інтересах сина, та адвокатом ОСОБА_3 , укладено договір про надання правової допомоги б/н.
У відповідності до довідки, зазначено наступне ОСОБА_4 , станом на 29.10.2020 року, не знятої чи не погашеної судимості не має та в розшуку не перебуває. Разом з тим є особою, яку 29.09.2018 року, Києво-Святошинським відділом поліції ГУ НП Київської області повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України кримінальне провадження № 0000934 від 14.02.2018 року кримінальне провадження. Відомості про результати розгляду кримінального провадження до МВС не надходили.
Саме повідомлення скаржник не отримував, з останнім захисник скаржник ознайомився у Києво-Святошинському районному суді Київської області, під час ознайомлення з матеріалами єдиний унікальний номер справи 369/16177/19, провадження № 1 -кс/369/4719/19 16.10.2020 року.
Зазначає, що повідомлення про підозру підлягає скасуванню з наступних підстав: 29.09.2018 року слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 повідомив скаржника, про те що він підозрюється у злочині передбаченому ч. 2 ст. 125 КК України останній лист повідомлення про підозру підписано слідчим та погоджено прокурором Києво - Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_7 , відсутній підпис скаржника, захисника скаржника. Захисник знайомиться з матеріалами справи 369/16177/19 в якій 18.12.2019 року ухвалою слідчий суддя ОСОБА_8 , відмовляє у задоволенні клопотання слідчого ОСОБА_9 в даному кримінальному провадженні про надання дозволу на затримання підозрюваного з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування у вигляді тримання під вартою у даному клопотанні слідчий зазначає що підозрюваний проживає за адресою АДРЕСА_1 , в копіях документах доданих до клопотання мається копія експрес накладної 4249 від 11.02.2019 року в якій зазначено ОСОБА_4 АДРЕСА_2 , що свідчить про розбіжність в адресах мешкання ОСОБА_4 в графі відправлення зазначено документ але не зазначено який саме документ направлено ОСОБА_4 . З даних підстав суд приходить о висновку, що не має ніякого фактичного підтвердження, що ОСОБА_4 був заочно повідомлений про підозру та необхідність з`явитись до слідчого з метою проведення слідчих дій.
Корінець повістки про виклик про явку 21.01. на 10.00 на 10.30 зазначено одержувача ОСОБА_4 АДРЕСА_1 , частині опис написано документи, опис документів які були. Експерс накладна нової пошти 7756. Експрес накладна останні цифри 849, від 11.02.2019 року Наумович адреса Солом`янська 2 опис документів зазначено документи опис відсутній, експрес накладна № останні цифри 4249 одержувач ОСОБА_4 АДРЕСА_2 , експрес накладна останні цифри 5336 одержувач ОСОБА_10 Спаська 316 офіс, в графі телефон слідчий у всіх накладних зазначає свій телефон НОМЕР_1 , що є підтвердження того , що слідчий сам отримував направлену пошту.
В дійсності ОСОБА_4 зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_2 у відповідності до паспорту, однак слідчий на цю адресу направляв документу вказуючи свій номер телефону, фактично відправляв пошту сам собі.
Однак, слідчий за місцем проживання ОСОБА_4 АДРЕСА_2 процесуальної дії повідомлення про підозру не проводив, повідомлення про підозру, під розписку дорослому члену сім`ї підозрюваного чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи, не вручав, за таких підстав повідомлення про підозру не було вручено у день його складення. Таким чином було порушено ч. 1 ст. 278 КПК України, та є підставою для скасування повідомлення про підозру від 29.11.2019 року, зазначена правова позиція виловлена в ухвалах Вінницького апеляційного суду від 21.02.2019 року, справа № 127/646/19 та Донецького апеляційного суду від 15.03.2019 року, справа № 263/11808/18. Захисник підозрюваного повідомлення про підозру не отримував. 29.09.2018 повідомлення підозру ОСОБА_4 не отримував будь- які інші особи за місцем його проживання також повідомлення про підозру не отримували.
Посилаючись на вищевикладене просив суд скаргу, адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування повідомлення про підозру, від 29.09.2018 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000934 від 14.02.2018 року -
задовольнити: постановити ухвалу, якою скасувати повідомлення про підозру від
29.09.2018 громадянина України ОСОБА_4
ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових
розслідувань за № 0000934 від 14.02.2018 року; зобов`язати слідчих які входять до складу групи слідчих, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000934 від 14.02.2018 року, внести відомості щодо виключення Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК
України.
У судове засідання захисник ОСОБА_3 не з`явився, на електронну адресу суду надіслав клопотання про розгляд скарги за його відсутності, вимоги визначені у скарзі підтримав, просив задовольнити, посилаючись на обґрунтованість та доведеність підстав для скасування повідомлення про підозру.
Слідчий ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомляв.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення захисника та слідчого у судовому засіданні, дослідивши матеріали провадження, дійшов до наступних висновків.
Так, слідчим відділом головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 00000934 від 13.02.2018 року , за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.
29.09.2018 року слідчим СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, в рамках кримінального провадження № 00000934.
Згідно з положеннями п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Підозрою є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Праву підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють», що визначено пунктом 1 частини третьої статті 42 КПК України, кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.
Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами. Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і у такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на наступне формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, в рамках яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту. З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК України.
Відповідно до положень ст. 277 КПК України повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Згідно з принципом презумпції невинуватості всі сумніви по справі, якщо вичерпані можливості їх усунення, повинні тлумачитись і вирішуватись на користь підозрюваного (обвинуваченого). Для повідомлення особі про підозру потрібна система неспростовних доказів, які вказують на наявність в діях конкретного складу злочину. Помилкове повідомлення особі про підозру є одним з найбільш небажаних актів. Воно спричиняє невиправну шкоду правосуддю та людині, бо ніщо, мабуть, не викликає більшої образи і більш болісної душевної травми, ніж безпідставне звинувачення у злочині. Правоохоронні органи зобов`язані компенсувати моральну шкоду людині, що була завдана безпідставним притягненням її до відповідальності.
Так, відповідно до повідомлення про підозру від 04.02.2018 року близько 01:30 год. (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_4 , перебуваючи поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 , підійшов до ОСОБА_11 , який знаходився поблизу цього ж домоволодіння, та на грунті раптово виниклих неприязних стосунків із останнім, маючи прямий умисел, направлений на спричинення ОСОБА_11 тілесних ушкоджень, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність - здоров`я людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, умисно наніс потерпілому ОСОБА_11 один удар кулаком лівої руки в область правої сторони голови, від якого останній не втримав рівновагу впав на землю та втратив свідомість. Відповідно до висновку судово-медичної експертизи за № 105/Д від 31.05.2018 у ОСОБА_11 малась закрита черепно-мозкова травмазабитої рани правої брови та правої вушної раковини, садна правих вилиці та підшкірні гематоми лобної ділянки справа, правої надбрівної дуги та верхні повіки правого ока, крововилив на поверхні правого очного яблука, струс головного мозку. Описані тілесні ушкодження утворилися від дії тупих предметів відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасні розлад здоров`я.
Як вбачається з матеріалів скарги, слідчий за місцем проживання ОСОБА_4 АДРЕСА_2 процесуальної дії повідомлення про підозру не проводив, повідомлення про підозру, під розписку дорослому члену сім`ї підозрюваного чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи, не вручав, за таких підстав повідомлення про підозру не було вручено у день його складення. Таким чином було порушено ч. 1 ст. 278 КПК України, та є підставою для скасування повідомлення про підозру від 29.11.2019 року, зазначена правова позиція виловлена в ухвалах Вінницького апеляційного суду від 21.02.2019 року, справа № 127/646/19 та Донецького апеляційного суду від 15.03.2019 року, справа № 263/11808/18. Захисник підозрюваного повідомлення про підозру не отримував. 29.09.2018 повідомлення підозру ОСОБА_4 не отримував будь- які інші особи за місцем його проживання також повідомлення про підозру не отримували.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Зокрема, слід зауважити, що всупереч вимогам п. 6 ст. 277 КПК України, в повідомленні про підозру від 29.09.2018 року не зазначено суттєвих обставин, відомих на момент вручення вказаного повідомлення, зокрема відсутні докази, які обґрунтовані на підставі зібраних органом досудового розслідування.
Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до ч.2 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

Частиною 3 ст. 278 КПК України зазначено, що у разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України, однак зміст такого повідомлення не відповідає вимогам кримінального процесуального закону, тобто не відповідає ст. 278 КПК України.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
В змісті повідомлення про підозру ОСОБА_4 відсутні фактичні обставини події, як вимагають положення ст. 277 ч. 1 п. 6 КПК України, які б виключали сумніви щодо того, що кримінальне правопорушення справді відбулося; кримінальне правопорушення вчинене підозрюваною особою; діяння підозрюваної особи містить об`єктивну сторону складу конкретного кримінального правопорушення.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Таким чином, виходячи зі змісту ст.ст. 276, 277 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 29.09.2020 року у кримінальному провадженні №0000934 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, не відповідає вказаним вимогам КПК України, а тому підлягає скасуванню.
Поряд з цим, не підлягають задоволенню вимоги захисника щодо зобов`язання внесення відомостей про скасування повідомлення про підозру до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки кримінальним процесуальним законом не визначено механізм реалізації таких дій.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 111-135, 277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ :

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000934 від 14.02.2018 року - задовольнити частково.
Скасувати письмове повідомлення про підозру, пред`явлене ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України у межах кримінального провадження № 0000934.
В задоволенні решти вимог відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскарження безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1