Справа № 932/8558/20
Провадження № 1-кс/932/6218/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2020 року слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпропетровська клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Благоустрій 2018» про скасування арешту майна, -
в с т а н о в и в :
адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Благоустрій 2018», звернувся до слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із клопотанням про скасування арешту майна.
В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що 22 липня 2020 року слідчим СВ Дніпровського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області за результатами огляду місця події було тимчасово вилучено транспортні засоби, а саме: автомобіль марки КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_1 ; самоскид КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_2 ; автомобіль марки КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_3 ; самоскид КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_4 ; автомобіль марки МАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_5 ; вантажний автопідйомник ЗИЛ, реєстраційний номер НОМЕР_6 ; автопідйомник АП, реєстраційний номер НОМЕР_7 ; трактор колісний марки МТЗ-80, реєстраційний номер НОМЕР_8 ; трактор марки МТЗ 80, реєстраційний номер НОМЕР_9 ;
Того ж дня, СВ Дніпровського ВП ГУ НП в Дніпропетровський області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001441 за фактом незаконної порубки дерев, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.
В подальшому слідчим СВ Дніпровського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області винесено постанову про визнання та долучення до кримінального провадження речових доказів, а саме, тимчасово вилучених транспортних засобів.
Як вказує заявник, слідчим не зазначено, знаряддям вчинення якого кримінального правопорушення були вилученні об`єкти, які сліди на собі вони зберегли, або які інші відомості вони містить та які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
24 липня 2020 року органом досудового розслідування до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська скеровано клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: автомобіль марки КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_1 ; самоскид КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_2 ; автомобіль марки КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_3 ; самоскид КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_4 ; автомобіль марки МАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_5 ; вантажний автопідйомник ЗИЛ, реєстраційний номер НОМЕР_6 ; автопідйомник АП, реєстраційний номер НОМЕР_7 ; трактор колісний марки МТЗ-80, реєстраційний номер НОМЕР_8 ; трактор марки МТЗ 80, реєстраційний номер НОМЕР_9 .
За результатами розгляду клопотання слідчого про накладення арешту на майно слідчим суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_4 (справа 932/8558/20, провадження № 1-кс/932/4521/20) винесено ухвалу про часткове задоволення клопотання та накладено арешт на рухоме майно: автомобіль марки КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_1 , самоскид КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_2 , автомобіль марки КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_3 , самоскид КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_4 , автомобіль марки МАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_5 , вантажний автопідйомник ЗИЛ, реєстраційний номер НОМЕР_6 , автопідйомник АП, реєстраційний номер НОМЕР_7 , трактор колісний марки МТЗ-80, реєстраційний номер НОМЕР_8 , трактор марки МТЗ 80, реєстраційний номер НОМЕР_9 , шляхом позбавлення власників майна права на відчуження транспортних засобів, в задоволенні іншої частини клопотання відмовлено.
На думку адвоката на теперішній час необхідність в арешті зазначеного майна відпала причини за тих підстав, що відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Благоустрій 2018» зареєстровано 27.11.2018, основним видом господарської діяльності є надання ландшафтних послуг, а також надання допоміжних послуг у лісовому господарстві.
30 червня 2020 року ТОВ «БЛАГОУСТРІЙ 2018», за результатами проведеного тендеру, укладено з Департаментом парків та рекреації Дніпровської міської ради договір про надання послуг №17, предметом якого є виконання робіт з поточного ремонту об`єктів благоустрою зеленого господарства (видалення засохлих чи фаутних дерев).
На виконання зазначеного договору Замовником (Департаментом парків та рекреації Дніпровської міської ради) ТОВ «БЛАГОУСТРІЙ 2018» доручено видалити засохлі та фаутні дерева у КП «ПАРК ЛАЗАРЯ ГЛОБИ» ДМР на підставі актів обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, складених комісією, призначеною наказом Департаменту парків та рекреації Дніпровської міської ради.
Відповідно до п.п.7, 8 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ №1045 від 01.08.2006р. видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев здійснюється на підставі акту.
20 липня 2020 року ТОВ «БЛАГОУСТРІЙ 2018» на виконання зазначеного договору та телефонограми розпочато роботи з видалення засохлих та фаутних дерев на території парку Лазаря Глоби у м. Дніпро на пр. Дмитра Яворницького, 95.
Зазначені роботи проводились із застосуванням орендованої техніки - ТОВ «БЛАГОУСТРІЙ 2018» є законним орендарем (наймачем) перелічених транспортних засобів на підставі укладених з власниками договорів найму транспортних засобів.
Таким чином, як вказує заявник, органом досудового розслідування, не встановлено та не може бути встановлено факт незаконної порубки дерев, а в діях працівників ТОВ « Благоустрій 2018» відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, оскільки вказані особи виконували умови, передбачені договором № 17 від 30 червня 2020 року.
Представник заявника адвокат ОСОБА_3 у судовому засідання, 21 грудня 2020 року, вимоги клопотання підтримав, просив таке задовольнити.
Слідчий в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, подав слідчому судді заяву, в якій просив розглянути дане клопотання у його відсутність. Крім того надав копію витягу з ЄРДР по кримінальному провадження 0001441 від 22.07.2020 року, з якого вбачається що вказане кримінальне провадження 14 грудня 2020 року закрито. Також, надав копію постанови про закриття вказаного кримінального провадження датовану 14 грудня 2020 року.
Представник заявника адвокат ОСОБА_3 в судове засідання, призначене 24 грудня 2020 року не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, подав слідчому судді заяву, в якій клопотання підтримав, просив задовольнити його в повному обсязі та розглянути дане клопотання у його відсутність.
Представник прокуратури в судове засідання, призначене 24 грудня 2020 року не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.
На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.
Заслухавши думку адвоката, ознайомившись із доводами скарги та долученими до неї документи, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.
Так, ст. 41 Конституції України встановлено, що право власності є непорушним, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.
Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе виключно у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.
Отже, навіть тимчасове вилучення об`єктів власності є позбавленням володільця майна можливості на власний розсуд користуватися та розпоряджатися таким майном, що є тотожним позбавленню права власності.
Застосування встановленої Конституцією України гарантії охорони власності, доводить, що вилучення та утримання у будь-якої особи належного їй на законних підставах майна у спосіб або через застосування процедури, які не відповідають приписам закону, є протиправними.
Підстави та порядок встановлення тимчасового обмеження прав особи щодо реалізації нею усієї сукупності або ж окремих складових частин права власності під час досудового розслідування визначені кримінальним процесуальним законодавством.
Так, за положеннями ст. 2 КПК України, до завдань кримінального провадження, з-поміж іншого, віднесена охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення того, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.
Відповідно до ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
За приписами ст. 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.
Процесуальні норми чинного КПК України не наділяють слідчого повноваженнями самостійно вирішувати питання щодо права володіння, користування чи розпорядження майном, без відповідного судового контролю.
Відповідно до вимог ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, встановлено, що ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, від 24 липня 2020 року, було накладено арешт на ряд рухомого майна. Вказаний арешт був накладений в рамках кримінального провадження № 0001441.
Крім того, при розгляді вказано клопотання було встановлено, що 14 грудня 2020 року, кримінальне провадження № 0001441 закрито.
У зв`язку з тим, що а ні слідчим, а ні прокурор будь яких заперечень та пояснення до слідчого судді надано не було, хоча така можливість у них була та у зв`язку з закриттям кримінального провадження, приходжу до висновку про те, що на сьогоднішній день необхідність в арешті майна відпала, що є підставою для задоволення клопотання.
З тих підстав, що кримінальне провадження закрито, тобто досудове розслідування завершено без передання обвинувального акту до суду, вказане майно підлягають звільненню з під-арешту.
Як вбачається з постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2018 року у справі № 202/5044/17, від 28 листопада 2018 року у справі № 636/959/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 640/17552/16-ц, від 27 березня 2019 року у справі № 202/1452/18, від 11 вересня 2019 року у справі № 504/1306/15-ц, якщо арешт накладений за КПК України 2012 року на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року.
Частиною першою статті 1 КПК України 2012 року встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України 2012 року).
Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України 2012 року прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України 2012 року).
Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України 2012 року регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України 2012 року, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.
Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України 2012 року слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.
На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.
Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.
Враховуючи наведене, а також ту обставину, що обтяження майна спричиняє шкоду заявнику, який і просить скасувати арешт, слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час відпала потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт на майно, за таких обставин, вказане клопотання необхідно задовольнити, а раніше накладений арешт - скасувати.
Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. 2, 7, 98, 100, 171-174, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -
п о с т а н о в и в :
клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Благоустрій 2018» про скасування арешту майна - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 24.11.2020 року (справа № 932/8558/20, провадження № 1-кс/932/4521/20), а саме на автомобіль марки КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_1 , самоскид КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_2 , автомобіль марки КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_3 , самоскид КАМАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_4 , автомобіль марки МАЗ, реєстраційний номер НОМЕР_5 , вантажний автопідйомник ЗИЛ, реєстраційний номер НОМЕР_6 , автопідйомник АП, реєстраційний номер НОМЕР_7 , трактор колісний марки МТЗ-80, реєстраційний номер НОМЕР_8 , трактор марки МТЗ 80, реєстраційний номер НОМЕР_9 , володільцем яких являється ТОВ «Благоустрій 2018».
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1