справа №619/4700/20
провадження №1-кп/619/395/20
ВИРОК
іменем України

22 грудня 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складі:головуючого суддіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000125 від 04.10.2020 року по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, маючого вищу освіту, не одруженого, пенсіонера МВС України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 201, ч. 1 ст. 263 КК України,
за участю:
прокурораОСОБА_4
обвинуваченого захисникаОСОБА_3 . Булах- ОСОБА_5

встановив:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 02.10.2020 перебуваючи за місцем фактичного проживання свого батька громадянина України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_3 , у сараї на території зазначеного домоволодіння, серед особистих речей виявив згорток із тканини бежевого кольору із 50 патронами калібру 9 мм з маркуванням «ФОРТ 9мм Makarov», а також білий поліетиленовий пакет із надписом «BLASERCAFE», в якому містилось 42 патрони, що споряджені кулями травматичної дії.

50 патронів калібру 9 мм з маркуванням «ФОРТ 9мм Makarov» ОСОБА_3 придбав у 2012-2014 роках, в період проходження служби у спеціальному підрозділі міліції громадської безпеки «БЕРКУТ» Головного управління МВС України в Харківській області, після проведення практичних стрільб на полігоні в селі Проходи Харківської області, а зазначені вище 42 патрони, останній придбав 26.10.2004 у невстановленому місці м. Харкова, після отримання дозволу на зберігання та носіння пристрою для відстрілу патронів споряджених еластичними снарядами травматичної (несмертельної) дії моделі «ВІЙ» калібру 9 mm Р.А. (заводський номер « НОМЕР_1 »).

Після виявлення зазначених вище патронів у ОСОБА_3 виник злочинний умисел, спрямований на їх незаконне переміщення через митний кордон із України до Російської Федерації з приховуванням від митного контролю.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_3 02.10.2020 з метою унеможливлення виявлення під час здійснення митного контролю згортку та пакету з вказаними патронами помістив їх серед особистих речей в багажному відділенні належного йому автомобіля марки «SKODA OCTAVIA» реєстраційний номер НОМЕР_2 , де став надалі зберігати.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_3 близько о 14 год. 45 хв. 04.10.2020 прибув на територію митного поста «Гоптівка» Слобожанської митниці Держмитслужби (38-км траси Харків-Бєлгород), де під час проведення усного декларування в ході митного контролю працівниками Слобожанської митниці Держмитслужби, не повідомив останніх про наявність заборонених (обмежених) до переміщення предметів і речей та намагався незаконно перемістити патрони калібру 9 мм з маркуванням «ФОРТ 9мм Makarov» в кількості 50 шт. та 42 патрони, що споряджені кулями травматичної дії через митний кордон України до Російської Федерації з приховуванням від митного контролю.

Однак, ОСОБА_3 не зміг довести свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки у вказаний період часу під час проведення прикордонно-митного контролю на території МП «Гоптівка» Слобожанської митниці Держмитслужби в рамках застосування системи управління ризиками, відповідно до статей 361-363 Митного кодексу України, працівником даного митного поста прийнято рішення про переведення вищевказаного транспортного засобу на смугу руху «червоний коридор» з метою проведення його поглибленого митного огляду.

Після чого, в ході подальшого проведення прикордонно-митного огляду даного транспортного засобу відбулось спрацювання службового собаки прикордонної служби на багажне відділення автомобіля марки «SKODA OCTAVIA» реєстраційний номер НОМЕР_2 , в ході проведення огляду якого, серед особистих речей ОСОБА_3 , крім іншого, виявлено патрони калібру 9 мм з маркуванням «ФОРТ 9мм Makarov» в кількості 50 шт., а також 42 патрони, що споряджені кулями травматичної дії.

Згідно з висновком експерта Харківського НДЕКЦ МВС України №10/3/548СЕ-20 від 05.10.2020, вилучені у ОСОБА_3 50 предметів, що зовні схожі на патрони є боєприпасами бойовими пістолетними патронами 9х18 калібру 9 мм, призначеними для стрільби з бойової нарізної зброї відповідного калібру і типорозміру патронника (пістолети, пістолети-кулемети). Дані патрони придатні до стрільби, виготовлені промисловим способом.

Відповідно до висновку експерта Харківського НДЕКЦ МВС України №10/3/562СЕ-20 від 19.10.2020, вилучені у ОСОБА_3 42 патрони виготовлені по типу пістолетних патронів травматичної (несмертельної) дії калібру 9 mm Р.А. із використанням гільзи холостого (шумового) патрона та можуть використовуватись у зброї для відстрілу патронів споряджених метальними снарядами несмертельної дії відповідного калібру та типорозміру патронника або іншої зброї відповідного калібру та типорозміру патронника. За своїми енергетичними (уражаючими) характеристиками дані 42 патрона відносяться до категорії боєприпасів.

Пунктом 1 Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України, затвердженого Постановою Верховної Ради України №2471-ХІІ від 17.06.1992 «Про право власності на окремі види майна», передбачено, що зазначені боєприпаси не можуть перебувати у власності громадян та відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 1992 року № 576 «Про затвердження Положення про дозвільну систему» та наказу МВС України від 21 серпня 1998 року №622 «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів» боєприпаси до вогнепальної зброї обмежені до переміщення через митний кордон України, потребують дозволу на переміщення через держаний кордон України, та, відповідно, підлягають обов`язковому письмовому декларуванню.

Крім того, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 26.10.2004 під час перебування за місцем свого фактичного проживання та реєстрації (на той час), а саме: АДРЕСА_4 , виник злочинний умисел направлений незаконне придбання, зберігання та перевезення бойових припасів.

З метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_3 26.10.2004, діючи в порушення п. 1 «Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України», затвердженого постановою Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992 року № 2471-ХІІ (зі змінами), без передбаченого п. 2, п. 9. п. 10 «Положення про дозвільну систему», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.10.1992 року № 576 (зі змінами), п. 2.1 «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 року № 622, після отримання дозволу на зберігання та носіння пристрою моделі «ВІЙ» калібру 9 mm Р.А. (заводський номер « НОМЕР_1 »), призначеного для відстрілу патронів споряджених еластичними снарядами травматичної (несмертельної) дії, у невстановленому місці м. Харкова придбав 42 патрони, що споряджені кулями травматичної дії, які став зберігати за вказаним місцем проживання.

Далі, у невстановлений судовим розглядом час, ОСОБА_3 поклав дані 42 патрони в прозорий полімерний пакет, який, в свою чергу, помістив у білий поліетиленовий пакет із надписом «BLASERCAFE», після чого перемістив його до сараю домоволодіння свого батька громадянина України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_3 , де продовжив їх зберігання.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_3 у невстановлений час у 2012-2014 роках, під час перебування на території полігону в селі Проходи Харківської області, в період проходження служби у спеціальному підрозділі міліції громадської безпеки «БЕРКУТ» Головного управління МВС України в Харківській області, придбав 50 патронів калібру 9 мм з маркуванням «ФОРТ 9мм Makarov», які він отримував для проведення практичних стрільб.

Після чого, ОСОБА_3 помістив дані 50 патронів до згортку з тканини бежевого кольору, який у вказаний проміжок часу, невідомим способом перемістив до вказаного сараю домоволодіння свого батька, де став їх зберігати.

Далі, 02.10.2020 ОСОБА_3 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу направленого на незаконне зберігання та перевезення бойових припасів, помістив згорток із тканини бежевого кольору та білий поліетиленовий пакет із надписом «BLASERCAFE», вміст яких складали вищевказані патрони, з-поміж особистих речей в багажному відділенні свого автомобіля марки «SKODA OCTAVIA» реєстраційний номер НОМЕР_2 , де став надалі зберігати.

В подальшому, 04.10.2020 приблизно о 14 год. 45 хв., ОСОБА_3 прибув на територію митного поста «Гоптівка» Слобожанської митниці Держмитслужби (38-км траси Харків-Бєлгород), де під час проведення прикордонно-митного контролю даного транспортного засобу відбулось спрацювання службового собаки прикордонної служби на багажне відділення автомобіля марки «SKODA OCTAVIA» реєстраційний номер НОМЕР_2 , за результатом проведення огляду якого, серед особистих речей ОСОБА_3 , крім іншого, було виявлено патрони калібру 9 мм з маркуванням «ФОРТ 9мм Makarov» в кількості 50 шт., а також 42 патрони, що споряджені кулями травматичної дії.

Згідно з висновком експерта Харківського НДЕКЦ МВС України № 10/3/548СЕ-20 від 05.10.2020, вилучені у ОСОБА_3 50 предметів, що зовні схожі на патрони є боєприпасами бойовими пістолетними патронами 9х18 калібру 9 мм, призначеними для стрільби з бойової нарізної зброї відповідного калібру і типорозміру патронника (пістолети, пістолети-кулемети). Дані патрони придатні до стрільби, виготовлені промисловим способом.

Відповідно до висновку експерта Харківського НДЕКЦ МВС України № 10/3/562СЕ-20 від 19.10.2020, вилучені у ОСОБА_3 42 патрони виготовлені по типу пістолетних патронів травматичної (несмертельної) дії калібру 9 mm Р.А. із використанням гільзи холостого (шумового) патрона та можуть використовуватись у зброї для відстрілу патронів споряджених метальними снарядами несмертельної дії відповідного калібру та типорозміру патронника або іншої зброї відповідного калібру та типорозміру патронника. За своїми енергетичними (уражаючими) характеристиками дані 42 патрона відносяться до категорії боєприпасів.

Дії обвинуваченого ОСОБА_3 , які виразилися у закінченому замаху на вчинення контрабанди боєприпасів, тобто їх переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, суд кваліфікує за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 201 КК України.
Дії обвинуваченого ОСОБА_3 , які виразилися у незаконному придбанні, зберіганні та перевезенні бойових припасів, суд кваліфікує за ч. 1 ст. 263 КК України.
Допитаний в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 свою вину у вчиненні інкримінованих йому злочинів визнав повністю, у вчиненому щиро розкаявся, підтвердив факт і обставини вчинення злочинів, так, як це зазначено вище.
Оскільки учасники судового розгляду не заперечували, суд відповідно до ч. 3 ст. 349 КПК України визнав недоцільним дослідження доказів щодо тих фактичних обставин справи, які ніким не оспорюються, та з урахуванням вимог ч. 4 ст. 349 КПК України, обмежився допитом обвинуваченого та дослідженням доказів, які характеризують його особу.
Вина обвинуваченого у скоєнні вище зазначених злочинів доведена в повному обсязі і підтверджується доказами, які є в матеріалах кримінального провадження і обвинуваченим не оспорюються.
За змістом ст. 62 Конституції України під час розгляду кримінальних проваджень суд має суворо додержуватись принципу презумпції невинуватості, згідно з яким особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно з вимогами ст. 91 КПК України доказуванню у кримінальному провадженні підлягає, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), а також винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення. Обов`язок доказування зазначених обставин під час судового розгляду покладається на прокурора.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Частиною 5 ст. 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини у п. 65 справи «Коробов проти України» (заява №39598/03, остаточне рішення від 21.10.2011) зазначив, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), n.161, Series А заява №25). Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.
Жодних розумних сумнівів щодо доведеності винуватості обвинуваченого у вчиненні інкримінованих йому злочинів у суду немає та будь-які належні, допустимі і достовірні докази на спростування вищевказаного відсутні, жодних клопотань з цього приводу стороною захисту не заявлялося.
При вирішенні питання про вид і міру покарання ОСОБА_3 , суд враховує щире каяття, активне сприяння розкриттю злочинів, що відповідно до ст. 66 КК України визнається обставинами, які пом`якшують його покарання.
Обставин, що відповідно до ст. 67 КК України, обтяжують покарання обвинуваченого судом не встановлено.
Вивченням даних про особу ОСОБА_3 встановлено, що на обліку у лікаря психіатра та лікаря нарколога він не перебуває, характеризується посередньо, раніше не судимий. Обвинувачений ОСОБА_3 має на утриманні двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Крім того, ОСОБА_3 має батьків похилого віку батька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та матір ОСОБА_3 , 1951 року народження. Батько ОСОБА_6 згідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого 1364 Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня №8» від 28 лютого 2020 року страждає на ряд тяжких захворювань.
При призначенні покарання ОСОБА_3 , суд відповідно до вимог ст. 65 КК України, бере до уваги ступінь тяжкості вчинених злочинів, особу винного та обставини, що пом`якшують його покарання.
Відповідно до ч. 2 ст. 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових злочинів як засудженими, так і іншими особами.
Виходячи з засади співмірності призначене покарання за своїм видом і розміром має бути адекватним (відповідним) характеру вчинених дій, їх небезпечності та даним про особу винного. При виборі заходу примусу мають значення й повинні братися до уваги обставини, які його пом`якшують і обтяжують. Без урахування й належної оцінки всіх цих обставин у своїй сукупності обрана міра покарання не може вважатися справедливою.
Згідно ч. 6 ст. 368 КПК України, обираючи і застосовуючи норму закону України про кримінальну відповідальність до суспільно небезпечних діянь при ухваленні вироку, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Верховний Суд у своїй постанові від 01 лютого 2018 року (справа №634/609/15-к, провадження №51-658 км17) зазначив, що підставами для судового розсуду при призначенні покарання виступають: кримінально-правові, відносно-визначені (де встановлюються межі покарання) та альтернативні (де передбачено декілька видів покарань) санкції; принципи права; уповноважуючі норми, в яких використовуються щодо повноважень суду формулювання «може», «вправі»; юридичні терміни та поняття, які є багатозначними або не мають нормативного закріплення, зокрема «особа винного», «щире каяття» тощо; оціночні поняття, зміст яких визначається не законом або нормативним актом, а правосвідомістю суб`єкта правозастосування, наприклад, при врахуванні пом`якшуючих та обтяжуючих покарання обставин (статті 66, 67 КК України), визначенні «інших обставин справи», можливості виправлення засудженого без відбування покарання, що має значення для застосування ст. 75 КК України тощо; індивідуалізація покарання - конкретизація виду і розміру міри державного примусу, який суд призначає особі, що вчинила злочин, залежно від особливостей цього злочину і його суб`єкта. Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема справа «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів і меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів, виходячи із відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення в процесуальному документі суду тощо.
Враховуючи наявність кількох обставин, що пом`якшують покарання та істотно знижують ступінь тяжкості вчиненого злочину, які наведено вище, ставлення винного до скоєного, дані про його особу і конкретні обставини справи, суд вважає за можливе призначити ОСОБА_3 покарання без ізоляції від суспільства з застосуванням ст. 75 КК України.
Суд вважає, що таке покарання буде достатнім і необхідним для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення ним нових злочинів.
Долю речових доказів вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.
Процесуальні витрати у відповідності до ст. 93 КПК України за проведення експертиз суд вважає необхідним покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 .
Керуючись ст.ст. 368, 370, 374, 376, 377 КПК України, суд,

ухвалив:

ОСОБА_3 визнати винуватим у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 201, ч. 1 ст. 263 КК України та призначити йому покарання:

за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 201 КК України у виді трьох років одного місяця позбавлення волі;

за ч. 1 ст. 263 КК України у виді трьох років позбавлення волі.

На підставі ч. 1 ст. 70 КК України за сукупністю злочинів шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим остаточно призначити ОСОБА_3 покарання у виді трьох років одного місяця позбавлення волі.
У відповідності до ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_3 від відбування покарання з іспитовим строком на один рік.
Зобов`язати ОСОБА_3 на підставі ст. 76 КК України не виїжджати за межі України без дозволу органів пробації, повідомляти в вищевказані органи про зміну місця проживання, періодично з`являтися на реєстрацію в органи пробації.
Запобіжний захід ОСОБА_3 до набрання вироком законної сили залишити незмінним у вигляді застави.
Речові докази: згорток з тканини бежевого кольору (первинна упаковка), тримач для патронів в корпусі чорного кольору, 42 патрони 9х18 калібру 9 мм (в тому числі 4 демонтованих), 8 гільз від патронів 9х18 калібру 9 мм, білий поліетиленовий пакет, прозорий полімерний пакет, які знаходяться на зберіганні в камері зберігання речових доказів СВ УСБУ в Харківській області та склад артилерійсько-технічного озброєння ВГЗ УСБУ в Харківській області, - знищити; самозарядний пістолет моделі «Вій» калібру 9 мм Р.А. заводський призначений для стрільби (відстрілу) патронів споряджених еластичними снарядами травматичної (несмертельної) дії та магазин до нього повернути власнику ОСОБА_3 , скасувавши накладений за ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 06 жовтня 2020 року арешт.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати в розмірі 2288 грн. 30 коп. за проведення експертиз у справі.
Вирок може бути оскаржений до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору. Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Суддя ОСОБА_1