Ухвала
іменем України
15 жовтня 2020 року
м. Київ
справа № 757/65983/19-к
провадження № 51-4940ск20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на ухвалу Київського апеляційного суду від 11 серпня 2020 року,
встановив:
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 04 червня 2020 року відмовлено в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування постанови слідчого Другого слідчого відділу з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, від 31 жовтня 2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під

№ 0000081 від 11 квітня 2019 року за ч. 2 ст. 162 Кримінального кодексу України.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 звернувся з апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеної ухвали.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 серпня 2020 року адвокату ОСОБА_4 відмовлено у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали Печерського районного суду міста Києва від 04 червня 2020 року.
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_4 ставить вимогу про перевірку ухвали Київського апеляційного суду від 11 серпня 2020 року в касаційному порядку,

її скасування та призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції. Зазначає,

що копію ухвали слідчого судді Печерського районного суду від 04 червня 2020 року він отримав на адресу електронної пошти 19 червня 2020 року, і саме з цієї дати, на його думку, необхідно рахувати початок строку на апеляційне оскарження. Крім того, адвокат указує, що на оголошення повного тексту ухвали слідчого судді Печерського районного суду він викликаний не був.
Перевіривши доводи касаційної скарги та надані копії судових рішень, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.
Суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, згідно з пунктом 2 частини 2 статті 428 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), якщо з касаційної скарги та наданих до неї судових рішень, інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Порядок і строки апеляційного оскарження визначені в статті 395 КПК, згідно з якою, апеляційна скарга може бути подана: 1) на вирок або ухвалу про застосування

чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру - протягом тридцяти днів з дня їх проголошення; 2) на інші ухвали суду першої інстанції - протягом семи днів з дня її оголошення; 3) на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Київським апеляційним судом встановлено, що оскаржена в апеляційному порядку ухвала Печерського районного суду міста Києва, а саме її резолютивна частина, була проголошена 04 червня 2020 року. Під час оголошення слідчим суддею резолютивної частини вищевказаної ухвали, адвокат ОСОБА_4 був присутнім, як і був обізнаним з датою проголошення її повного тексту (11 червня 2020 року), однак, апеляційна скарга ним була подана 24 червня 2020 року, тобто після спливу, встановленого п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, п`ятиденного строку на її оскарження.
За правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеною в постанові від 27 травня 2019 року (справа №461/1434/18), строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді обчислюється з дня її оголошення.

У випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали. Крім того, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.
Отже, з огляду на викладене, колегія суддів Київського апеляційного суду дійшла до вірного висновку про пропуск строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва.
Крім того, з тексту касаційної скарги, а також доданої до неї копії апеляційної скарги вбачається, що адвокат ОСОБА_4 подавав клопотання про поновлення строку на оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду від 04 червня 2020 року, мотивувавши його тим, що 04 червня 2020 року в його присутності судом була оголошена тільки вступна та резолютивна частини указаної ухвали, а повний текст ним був отриманий на електронну адресу 19 червня 2020 року.
Правило обчислення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді з моменту отримання копії судового рішення, з огляду на зміст ст. 395 КПК, застосовується лише

у випадках, якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. Поновлення процесуального строку, згідно ст. 117 КПК, можливе, якщо він пропущений із поважних причин.
Поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК, серед іншого, вважається необізнаність у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення.
Обґрунтування адвокатом ОСОБА_4 пропуску строку на апеляційне оскарження отриманням 19 червня 2020 року на електронну пошту повного тексту ухвали слідчого судді Печерського районного суду від 04 червня 2020 року, не є поважною причиною для поновлення такого строку, оскільки останній був присутнім на оголошенні резолютивної частини вказаної ухвали, та про час оголошення повного тексту, яке відбулося 11 червня 2020 року, він був повідомлений та мав процесуальну можливість ознайомитися з мотивами прийнятого рішення у день оголошення повного тексту судового рішення, якою не скористався.
З огляду на зміст ст. 117 КПК, яка передбачає поновлення пропущеного з поважних причин процесуального строку за клопотанням заінтересованої особи, практику Європейського суду з прав людини, яка указує про можливість продовження такого строку, якщо для цього є обґрунтовані підстави, з зазначенням дискреційності повноважень національних судів при вирішенні вказаного питання (рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі Пономарьов проти України), колегія суддів Верховного Суду вважає, що суд апеляційної інстанції, правильно встановивши, що апеляційна скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження, з огляду на відсутність обґрунтування причин пропуску такого строку, прийшов до вірного висновку про відмову в поновленні строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду від 04 червня 2020 року.
Враховуючи викладене, з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Керуючись ч. 2 ст. 428 КПК, Суд
постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на ухвалу Київського апеляційного суду від 11 серпня 2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3