У Х В А Л А
Справа № 125/1087/20

Провадження №1-кп/149/145/20

17.11.2020 року м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 , захисників адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
потерпілого ОСОБА_9 , представника адвоката ОСОБА_10 ,
розглянувши клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою внесене у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Хмільницького міськрайонного суду перебуває вказане кримінальне провадження.

Прокурором внесено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою на шістдесят днів. Клопотання мотивоване тим, що обвинувачений обґрунтовано підозрюється та обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину - у вчиненні умисного вбивства, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Обрання більш м`якого запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 сприятиме його переховуванню від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК. Окрім того прокурор обґрунтовує своє клопотання тим, що обвинувачений ОСОБА_6 будучи особою молодого віку, не має сталих соціальних зв`язків, не працює, не одружений, не має сім`ї, що свідчить про слабкі соціальні зв`язки. Крім того ОСОБА_6 можуть бути відомі свідки злочину, а тому існує обґрунтований ризик та можливість незаконного впливу обвинуваченого на свідків, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення, а тому обрання відносно нього будь-якої іншої міри запобіжного заходу не забезпечить його належної поведінки під час судового розгляду, що свідчить про існування ризиків визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_6 та захисники адвокати ОСОБА_7 та ОСОБА_8 щодо клопотання прокурора заперечили. Вважають, що прокурором не доведені ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та що більш м"який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Сторона захисту вважає що обвинуваченому ОСОБА_6 необхідно змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, що забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Потерпілий ОСОБА_9 , представник адвокат ОСОБА_10 клопотання прокурора підтримали та просили його задовольнити..
Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, дійшов наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Барського районного суду від 02.06.2020 року до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів до 30.07.2020 року.

Ухвалою Хмільницького міськрайонного суду від 28.07.2020 року обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено строк тримання під вартою на 60 днів.

Також, ухвалою Хмільницького міськрайонного суду від 22.09.2020 року обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено строк тримання під вартою на 60 днів до 20.11.2020 року.

Відповідно до вимог частини 3 статті 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у виді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Виходячи з положень статей 177, 178, 183, 194 КПК України, враховуючи що ризики, визначені п. 1,3,5 ч. 1 статті 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати, враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_6 , у якого відсутні міцні соціальні зв`язки, який посередньо характеризується за місцем проживання та у побуті, який обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за який законом у випадку доведення його вини у його вчиненні передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, враховуючи, що обвинувачений може здійснювати незаконний вплив на свідків, переховуватись від суду, що свідчить про неможливість запобігання ризикам, визначеним п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а інші більш м"які запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження, не забезпечать виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, не убезпечать від вчинення обвинуваченим ОСОБА_6 інших кримінальних правопорушень, суд приходить до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_6 необхідно продовжити строк тримання під вартою.

Дані про особу обвинуваченого ОСОБА_6 , а також покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі визнання його винним, свідчать також про високий ступінь ризику переховуватися від суду.
Таким чином, суд не вбачає підстав для скасування запобіжного заходу чи зміни запобіжного заходу обвинуваченому на більш м`який, оскільки обставини, які враховувались раніше слідчим суддею та судом при обрані запобіжного заходу у виді тримання під вартою не змінилися, ризики не зменшились і продовжують існувати.
Вирішуючи питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд також виходить з того, що продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого не суперечить вимогам статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.
При цьому суд, виходячи з вимог ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, особу обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання, у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, не вбачає ґрунтовних підстав для можливості застосування іншого запобіжного заходу, альтернативного триманню під вартою, як такого, що достатній для запобіганню ризикам та виконанню обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Таким чином, суд вважає, що клопотання прокурора необхідно задовольнити та продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 строк тримання під вартою на 60 днів, а в задоволенні клопотання сторони захисту відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177,178,183,194,331 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Хмільницького відділу Калинівської місцевої прокуратури ОСОБА_5 задовольнити.

У задоволенні клопотання строни захисту про зміну обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу на більш м"який у виді цілодобового домашнього арешту, відмовити.

Обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується за ч. 1 ст. 115 КК України, продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 15.01.2021 року.

Ухвала суду в частині продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий: суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3