Справа № 212/6200/20
У Х В А Л А

04 вересня 2020 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 захисника підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 подане в межах кримінального провадження № 0001053 від 19 травня 2020 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, з вищою освітою, працюючого ТОВ охоронний холдинг «Кривбас», не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого:

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185 КК України та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

03 вересня 2020 року до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся слідчий СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує на те, що в провадженні СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001053 від 19 травня 2020 року за ч.3 ст. 185 КК України.

02 вересня 2020 року у кримінальному провадженні № 0001053, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185 КК України.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачається покарання у вигляді позбавлення волі до шести років, неодружений, що дає достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказуючи на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185 КК України та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які повністю підтверджуються зібраними в кримінальному провадженні доказами, та наполягав на задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні проти клопотання заперечив, та просив відмовити у його задоволенні, натомість обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Додатково пояснив, що не погоджується з підозрою, яка була йому вручена, він не має наміру переховуватися від слідства та суду та зобов`язується з`являтись за викликом до слідчого та суду в подальшому.

Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні проти клопотання заперечив, просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Додатково зазначив, що на даний час прокурором не доведено обгрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, в матеріалах клопотання відсутні будь-які належні та допустиві докази в підтвердження обгрунтованості пред`явленої підозри. Крім цього зазначив, що на даному етапі відсутні будь-які ризики на які вказує прокурор, оскільки підозрюваний не має наміру переховуватись від слідства. ОСОБА_4 має постійне місце проживання, проживає з батьками, які є пенсіонерами, тому в даному випадку вважає, що більш доцільно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, підозрюваного ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_5 перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходить до наступного висновку.

Згідно змісту ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Як зазначено у ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ст. 12, 177 КПК України, право на свободу та особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Враховуючи те, що запобіжним заходом обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винною у вчиненні злочину, а тому обрання та продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виключним і найбільш суворим запобіжним заходом і застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Враховуючи правову позицію, викладену в п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001053 від 19 травня 2020 року за ч.3 ст.185 КК України.

02 вересня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.185 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Отже на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Перевіряючи доводи сторони захисту з приводу необґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до висновку про те, що наявність обґрунтованої підозри на даній стадії досудового розслідування підтверджується даними, які містяться в долучених до клопотання матеріалах, що дослідженні в судовому засіданні, зокрема: протоколами про результати зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, спостереження за річчю; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом огляду інформації, наданої ПрАТ «Київстар», про зв`язок кінцевого обладнання споживача телекомунікаційних послуг, протоколами обшуків, в рамках яких виявлено та вилучено речі, що мають значення речових доказів,повідомлення про підозру від 02 вересня 2020 року, протоколом затримання особи від 02 вересня 2020 року, безпосередньо після вчинення інкримінованого злочину, та іншими матеріалами клопотання, а відтак не погоджується з доводами сторони захисту.

Враховуючи зазначене у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

При розгляді питання про обрання запобіжного заходу судом враховано відомості, про особу підозрюваного ОСОБА_4 а саме те, що останній підозрюється у вчинені злочинів проти власності, які відносяться до тяжких злочинів, за які передбачено покарання санкцією статті на строк до шести років позбавлення волі, те, що останній працює в ТОВ охоронний холдинг «Кривбас», не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, крім цього слідчим суддею враховано спосіб вчинення злочинів, а саме те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні корисливих кримінальних правопорушеннь, перебуваючи на посаді начальнака зміни відділу охорони ТОВ "Охоронний холдинк "Кривбас", крім цього судом враховується поведінка підозрюваного безпосередньо після його затримання.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» вказав, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно, так як ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого корисливого злочину, відповідно на думку слідчого судді, на даний час є обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений, враховуючи покарання, яке йому загрожує в разі визнання його винуватим в інкримінованих злочинах, в подальшому може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а бо ж проджовжити те в якому підозрюється, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто встановлено наявність ризиків, що передбачені п.1, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Запобігти вищезазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, на думку суду, на даний час неможливо, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, що достовірно встановлено при розгляді клопотання в суді.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Тому, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України суд вважає за можливе визначити заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 63060 гривень, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України та встановлених слідчим суддею.

Керуючись ст. ст. 32, 131, 132, 176 178, 182 184, 193, 194, 196, 197, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвала слідчого судді діє - до 31 жовтня 2020 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні розмір застави - 63060 (шістдесят три тисячішістдесят) гривень.

У разі внесення розміру застави на відповідний рахунок суду, вважати, що до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід застава.

У цьому разі на підозрюваного ОСОБА_4 покладаються наступні обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора і суду у визначений ними час;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований чи проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, чи суд, про зміну свого місця проживання та місце роботи.

В разі невиконання покладених обов`язків підозрюваним, наступають наслідки передбачені КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1