Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/312/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.08.2020 року. колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:
Головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2020 року, якою стосовно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мала Севастьянівка Христинівського району Черкаської області, громадянина України, із середньою освітою. Одруженого, маючого чотирьох непонолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
11.09.2003 Знам`янським міським судом Кіровоградської області ч.3 ст.185 КК України направлено до спецучилища на 3 роки;
29.06.2004 Знам`янським міськрайонним судом Кіровоградської області ч.2 ст.289, ч.4 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.185, 70 КК України до 4 р. позбавлення волі;
15.11.2006 Знам`янським міськрайонним судом Кіровоградської області ч.2 ст.289, ст. 69, ст.71 КК України до 4 р. 6 м. позбавлення волі;
09.07.2010 Знам`янським міськрайонним судом Кіровоградської області ч.3 ст.185, ч.3 ст.297, ч. 1 ст. 70, ч.1 ст.71 КК України до 4 р позбавлення волі; 04.11.2015 Знам`янським міськрайонним м судом Кіровоградської області ч.2 ст.185, ч.3 ст.15, ч.1 ст. 70, КК України до 3 р. позбавлення волі;
12.06.2018 до Знам`янського міськрайонного суду за ч.2 ст.185 КК України направлено матеріали з обвинувальним актом підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185, ч.2 ст. 289 КК України, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185, ч.2 ст.289 КК України,

застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 07 годин 00 хвилин 28 липня 2020 року до 07 годин 00 хвилин 25 вересня 2020 року та з урахуванням строку досудового розслідування, із визначенням розміру застави в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 87880грн. 00 коп.

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2020 року, задоволено клопотання слідчого СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 та застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 07 годин 00 хвилин 28 липня 2020 року до 07 годин 00 хвилин 25 вересня 2020 року та з урахуванням строку досудового розслідування, із визначенням розміру застави в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 87880грн. 00 коп.

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України, а саме у тому, що він вчинив незаконне заволодіння транспортним засобом, поєднане з проникненням у сховище та таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно та поєднаного з проникненням у приміщення, чим спричинив матеріальну шкоду потерпілим ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що враховуючи наявність обґрунтованої підозри, обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч.2 ст. 289 КК України, у вчиненні яких він підозрюється - позбавлення волі на строк до восьми років, а також зважаючи на те. що ОСОБА_8 , не має міцних соціальних зв`язків, не працює, не має постійного джерела доходів, перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки вже уникав від досудового слідства та переховувався від органів досудового розслідування, в зв`язку з чим 10.02.2020 був оголошений в розшук, отже ймовірно що буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду в подальшому, чим перешкоджати кримінальному провадженню, враховуючи можливість впливати на свідків, отже слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтовані наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може негативно вплинути на показання потерпілих та свідків, а також вчинити інші кримінальні правопорушення.

Застосувати відносно ОСОБА_8 інший запобіжний захід, більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою не можливо з метою запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, а тому приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого.

Разом з тим, враховуючи вимоги ст. 183 КПК України, а також обставини злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 та їх тяжкість, майновий стан підозрюваного, а також ризики, передбачені п. п. 1 і 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_8 заставу у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки, саме такий розмір застави буде в достатній мірі гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків і не буде завідомо непомірним для нього.

В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 просить скасувати оскаржувану ухвалу та обрати більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт. Свої вимоги обґрунтував тим, що Європейський суд з прав людини у своїх рішення неодноразово зазначав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню, знищення, сховати або спотворити річ, яка має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, ризик незаконного виливу на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення є недостатньою для обгрунтування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Тобто цим доводам органу обвинувачення, таким посиланням у клопотанні, мають бути конкретні і достатні для таких висновків матеріали. Взяття під варту ніколи не повинно бути видом міри попередження, що застосовується в обов`язковому порядку абсолютно до всіх. Цей захід повинен розглядатися як виняткова міра і лише у випадку суворої необхідності. На цьому наголошується в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи (65)11 від 9 квітня 1965 р. "Взяття під варту". При цьому, національне процесуальне законодавство (ч.1 ст.183, п.3 ч.1 ст. 194 КПК України), власне як і судова практика ЄСПЛ, вимагає від слідчого судді відповісти на питання - чи можливо уникнути застосування взяття під варту шляхом встановлення альтернативних мір. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (п.3 ч.1 ст. 194 КПК України).

Знам`янським міськрайонним судом у своїй ухвалі від 29.07.2020 року зазначено, що підозрюваний ОСОБА_8 проживає за адресою Кіровоградська область, Олександрівський район, с.Бандурівка, відповідно до даних зазначених у клопотанні слідчого від 10.02.2020 року, у якому зазначено. що ОСОБА_8 отримував повістку про виклик за адресою: АДРЕСА_2 . Дана адреса не відповідає дійсності, так як у матеріалах кримінального провадження, які надавалися суду для огляду мається довідка з фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 . Дана розбіжність допущена слідчим у територіальних районах, між ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , та зазначено, що повістки направлялися у район, де не проживав ОСОБА_8 що фактично означає, що підозрюваного фактично ніяким чином не повідомляли про виклик до слідчого для проведення слідчих дій. У Знам`янським міськрайонним судом у своїй ухвалі від 29.07.2020 року зазначено, що підозрюваний ОСОБА_8 не має міцних соціальних зв`язків. Дана інформація також не відповідає дійсності, так як у матеріалах кримінального провадження, які були на огляді суду, маються довідки по стан сім`ї, а саме про той факт, що ОСОБА_8 офіційно одружений, має чотирьох дітей, а саме: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 . ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , які проживають однією сім`єю. Тобто фактично підозрюваний є утримувачем у родині, тому той факт знаходження його під вартою унеможливлює надання ним допомоги фізичної та матеріальної та утриманням власної родини. У разі знаходження ОСОБА_8 на цілодобовому домашньому арешті підозрюваний зможе хоча б допомагати по господарству та по утриманню чотирьох дітей.

Заслухавши доповідача, захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_8 , які підтримали подану апеляційну скаргу, прокурора яка просила відмовити в апеляційній скарзі захисника, зваживши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризиками, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 2 п. 5 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ст. 5 ч. 1, ч. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Частиною 3 ст. 5 вказаної Конвенції передбачено, що кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «с» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Згідно ст. 6 ч. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди України при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду як джерела права.
Відповідно ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно правової позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року по справі «Харченко проти України» (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Також, відповідно правової позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 01.06.2006 року по справі «Мамедов проти Росії», суд при перевірці законності та обґрунтованості запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має враховувати не тільки тяжкість обвинувачення, як на визначальний чинник при оцінці ймовірності ризиків, і хоча суворість покарання є визначальним, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Попков проти Росії» від 06.12.2007 року визначено, що підозрюваний повинен бути звільнений на час розгляду справи, якщо державні органи не можуть надати достатньо підстав, які виправдовують його утримання під вартою. Влада зобов`язана надати переконливі підстави для будь-якого мінімального строку тримання під вартою.

У справі "Нечипорук та Йонкало проти України" ЄСПЛ відзначив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з матеріалів клопотання слідчого, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч. 2 ст. 289 КК України.
ОСОБА_8 16 грудня 2019 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

16 грудня 2019 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

21 січня 2020 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185 КК України.

Враховуючи мету і підстави застосування запобіжних заходів, колегія суддів доходить висновку, що при обранні запобіжного заходу слідчий суддя обґрунтовано врахував наявність обґрунтованої підозри, обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч.2 ст. 289 КК України, у вчиненні яких він підозрюється - позбавлення волі на строк до 8 років, те, що він раніше судимий, що що ОСОБА_8 , не має міцних соціальних зв`язків, не працює, не має постійного джерела доходів, перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки вже уникав від досудового слідства та переховувався від органів досудового розслідування, в зв`язку з чим 10.02.2020 був оголошений в розшук, отже ймовірно що буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду в подальшому, чим перешкоджати кримінальному провадженню, враховуючи можливість впливати на свідків.

Також слідчим суддею правильно зазначено, що про обґрунтовані наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може негативно вплинути на показання потерпілих та свідків, а також вчинити інші кримінальні правопорушення.

Також слідчим суддею правильно зазначено, що застосувати відносно ОСОБА_8 інший запобіжний захід, більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою не можливо з метою запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Доводи захисника-адвоката ОСОБА_7 щодо недостатньої обґрунтованості стороною обвинувачення ризиків та відсутність конкретних посилань у клопотанні, які підтверджували б наявність ризиків, викладені в апеляційній скарзі є безпідставними, оскільки обґрунтованість даних ризиків у даному кримінальному провадженні в повній мірі підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи вищевикладене, наявність обґрунтованих ризиків, колегія суддів приходить до висновку, що навіть за наявності чотирьох неповнолітніх дітей, належна поведінка ОСОБА_8 на досудовому слідстві може бути забезпечена лише шляхом застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За таких підстав, апеляційна скарга захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 183, 376, 407,422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2020 року, якою задоволено клопотання слідчого СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 та застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 07 годин 00 хвилин 28 липня 2020 року до 07 годин 00 хвилин 25 вересня 2020 року та з урахуванням строку досудового розслідування, із визначенням розміру застави в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 87880грн. - залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4