Справа № 466/7882/20
У Х В А Л А

12 жовтня 2020 року м. Львів

Слідча суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчої СВ Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській ОСОБА_3 , погоджене прокурором Львівської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні за №0002193 від 02.10.2020р., за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,-

в с т а н о в и л а :

07.10.2020 року слідча СВ Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 звернулася до слідчої судді з клопотанням про арешт майна в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні за №0002193 від 02.10.2020р., за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 01.10.2020р. надійшла заява до Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області від гр. ОСОБА_5 про те, що у період часу з 16:00 год. 30.09.2020р. по 10:00 год. 01.10.2020р. невідомі особи, шляхом пошкодження замка дверей та стіни офісу, проникли в приміщення за адресою АДРЕСА_1 звідки із конверту, який лежав у шафі, викрали грошові кошти в сумі 1 000 євро та 100 доларів США. Сума завданих збитків становить 35 800 гривень.

06.10.2020р. в період часу 13:40 по 14:00 було проведено додатковий огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме офісного приміщення в ході якого було вилучено: молоток із дерев`яною ручкою та зубило, які упаковано у картонну коробку на якій містяться відповідні записи та підписи слідчого, експерта та двох понятих; дриль марки «Скол», № 4110019 яку упаковано у картонну коробку на якій містяться відповідні записи та підписи слідчого, експерта та двох понятих.

Враховуючи викладене, а також те, що вищевказані речі вилучені під час огляду місця події речі мають доказове значення для досудового розслідування, просить слідчу суддю накласти арешт на зазначені речі, оскільки незастосування цього заходу викличе труднощі чи перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні.

В судове засідання слідча не з`явилася, подала на адресу суду заяву про розгляд клопотання у її відсутності, в якій також зазначає, що клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вважаю за можливе розглянути дане клопотання у відсутності осіб, які беруть участь у судовому провадженні, без фіксування судового засідання технічними засобами.

Вививши та оглянувши долучені до клопотання документи, приходжу до висновку, що дане клопотання не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Шевченківський ВП ГУ НП у Львівській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002193 від 02.10.2020р., за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна являється запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою: збереження речових доказів;

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ч.1 ст.173 цього Кодексу слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідча просить накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході додаткового, як вказано в клопотанні, огляду місця події 06.10.2020р.- приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

До клопотання слідча долучила витяг з ЄРДР, копію протоколу огляду місця події від 06.10.2020р. та заяву гр. ОСОБА_6 від 06 жовтня про дозвіл на вилучення речей в ході огляду місця події.

Відповідно до ч.2 ст.237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

За ч.2 ст.234 КПК України обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування,

Частиною 1 ст.233 КПК України передбачено можливість проникнення до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, не інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Отже, у даному випадку огляд приміщення міг бути проведений лише на підставі ухвали слідчого судді або за добровільною згодою власника чи володільця офісного приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

До матеріалів клопотання не долучено копії ухвали слідчого судді про дозвіл на огляд приміщення та відсутні відомості про те, що така ухвала була постановлена.

З долученої копії заяви ОСОБА_6 , останній дає дозвіл на вилучення речей, які відшукані в ході огляду місця події. Проте, згода на проведення самого огляду місця події відсутня, як і відсутні документи, що підтверджують його право на володіння офісним приміщенням.

Таким чином, вилучення майна 06.10.2020р. проведено не у правовий спосіб. Клопотання про арешт цього майна не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.7,131,170,172,173,233,234,237 КПК України, слідча суддя ,-

ПОСТАНОВИЛА :

У задоволенні клопотання слідчої СВ Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській ОСОБА_3 , погодженого прокурором Львівської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , про арешт майна, вилученого 06.10.2020р. в ході огляду місця події - офісного приміщення за адресою АДРЕСА_1 у кримінальному провадженні за №0002193 від 02.10.2020р., за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_7