Справа № 755/4499/20
№ 1-кс/755/3854/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, з вищою освітою, не одруженому, тимчасово не працюючому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, у кримінальному проводженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002121 від 18.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, вважає, що воно є обґрунтованим та є всі підстави для його задоволення. Крім того, зазначив, що у підозрюваного ОСОБА_4 існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_6 просив відмовити в задоволенні клопотання, щодо обрання запобіжного заходу у виді вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 . Зазначив, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання у м. Києві, має міцні соціальні зв`язки. Підозра ОСОБА_4 була вручена з порушенням норм КПК України, а саме не було надано право на захист. Ризики передбачені ст. 177 КПК України прокурором не обґрунтовані. З березня жодної кримінально-процесуальної дії вчинено не було. ОСОБА_4 не переховувався, не має наміру приховуватися та чинити тиск слідству та суду.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання та підтримав думку свого захисника. Крім того, зазначив, що о 07 годині ранку за адресою його проживання прийшли працівники поліції та пред`явили йому підозру, яку йому вручили без захисника, якого він вимагав, для захисту свої законних прав та інтересів, чим порушили його права, як громадянина України.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного.

18 березня 2020 року внесено відомості про вчинення злочину до ЄРДР за №0002121 за заявою потерпілої ОСОБА_7 .

20 серпня 2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України визначено наступні підстави для застосування запобіжних заходів: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно Постанови N 14 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 19.12.2014 р. «Про узагальнення судової практики застосування судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що їх наявність належним чином слідчим не обґрунтована та в судовому засіданні не доведена.

Так, у клопотанні слідчий посилається на наявні ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Тому підозрюваний ОСОБА_4 , будучи обізнаним з покаранням за вчинення ним тяжкого злочину може чинити перешкоди досудовому розслідуванню, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду чим перешкоджати проведенню процесуальних дій та встановленню істини по справі, з метою уникнення покарання незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворювати будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Як ризик слідчий зазначає те, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки офіційно не працевлаштований, не має належного джерела прибутку, будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним тяжкий злочин, з метою уникнення відповідальності може чинити перешкоди досудовому розслідуванню, та переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також чинити тиск на свідків, експерта, знищити, сховати або спотворювати будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Кримінально процесуальним Кодексом України визначено вичерпний перелік ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Посилання сторони захисту, щодо порушення норм КПК та незаконності у даному кримінальному провадженні щодо вручення обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення, заслуговують на увагу, виходячи з наступного:

20 серпня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Обґрунтованою є підозра за наявності наступних принципових обставин: врученого письмового повідомлення про підозру, з обов`язковим посиланням на докази вчинення особою кримінального правопорушення; наявності у матеріалах кримінального провадження доказів, що підтверджують вчинення особою кримінального правопорушення; доведення перед судом вагомості та достатності наявних доказів про вчинення особою кримінального правопорушення; оцінення судом доказів вчинення особою кримінального правопорушення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так згідно з практикою ЄСПЛ «підозра» є частиною більш широкого поняття «обвинувачення», яке відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України являє собою твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

При цьому, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру здійснюється за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Крім формальних вимог, у КПК України визначено, що повідомлення повинно містити стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру (п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України). В даному пункті мова і йде про наявні докази, оскільки про підозру неможливо говорити посилаючись виключно на факт нанесення відповідної шкоди особі. Термін «обґрунтована підозра» не слід ототожнювати та застосовувати виключно з позиції наявності у матеріалах кримінального провадження письмового повідомлення про підозру. В розумінні ст. 177 та КПК України, «обґрунтована підозра» включає в себе наявність процесуального документу повідомлення про підозру та наявність достатніх доказів для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Так, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Чеботарь проти Молдови» зазначив: п.48. Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності зі ст.5 §1 (с), поліція не зобов`язана мати у своєму розпорядженні докази, достатніми для пред`явлення обвинувачення, не в момент арешту, не під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були в кінцевому рахунку пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа предстала перед судом. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозри, які були підставою для затримання. Слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів або інформації, які могли б впевнити об`єктивного спостерігача, що особа можливо, вчинила злочин.
Слідчий в клопотанні вказує, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом допиту потерпілої; протоколами допитів свідків; протоколом пред`явлення особи для впізнання; протоколом огляду місця події; протоколом обшуку приміщення; іншими матеріалами кримінального провадження

З досліджених в судовому засіданні матеріалів клопотання, вбачаються значні протиріччя, які слідчий та прокурор в ході судового розгляду пояснити не змогли.

Крім того, на запитання суду прокурор не надав чіткої та обґрунтованої відповіді, чим саме він обґрунтовує ризики передбачені ст. 177 та КПК України, а тому і підтвердити не зміг.

Тож беручи до уваги докази якими слідчий та прокурор обґрунтовують клопотання про застосування найсуворішого запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , в сукупності свідчать про необґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального провадження, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Слід враховувати, коли сторона кримінального провадження не доводить, що існує обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення, передбаченого конкретною статтею або частиною статті КК (випадки завищення кваліфікації), слідчий суддя розглядає відповідне клопотання та відмовляє у його задоволенні. Це правило поширюється і на вирішення питання про наявність та відсутність кваліфікуючих ознак відповідного злочину, обґрунтовану підозру, в наявності яких сторона кримінального провадження повинна довести перед судом. Таким чином, випадки неправильної кваліфікації кримінального правопорушення є фактично не доведенням вчинення особою кримінального правопорушення, при якому у задоволенні клопотання повинно бути відмовлено.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя прийшов до висновку про відстуність у кримінальному провадженні обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України, а тому у задоволенні слідчого слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 18 КК України, ст. 2, 3, 7, 9, 42, 177-178, 184, 276, 278, 369-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 14 год. 00 хв. 21 серпня 2020 року.

Слідчий суддя: