Справа № 308/6639/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора - ОСОБА_3
потерпілої - ОСОБА_4
захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5
обвинуваченого - ОСОБА_6
перекладача - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Ужгород кримінальне провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000600 від 21.05.2020 року, про обвинувачення:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Велика Добронь Ужгородського району Закарпатської області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000600 від 21.05.2020 року, про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.11.2020 року вказане кримінальне провадження, на підставі п. 20-5 Перехідних положень КПК України передано судді ОСОБА_1 для вирішення питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , підтримавши письмове клопотання прокурора ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_6 від 03.11.2020 р. , заявив , що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, встановлені при обранні відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не відпали та продовжують існувати. Так, з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано обвинувачується ОСОБА_6 наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, а також незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта чи спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні. У той же час інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Потерпіла в судовому засіданні підтримала заявлене прокурором клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечив проти клопотання прокурора та продовження відносно нього строку тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, просив суд визначити розмір застави щодо його підзахисного.

Заслухавши клопотання прокурора, пояснення учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, відповідно до ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.09.2020 року обвинуваченому ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 06.11.2020 року.

У зв`язку зі спливом строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 суд зобов`язаний розглянути питання щодо доцільності продовження строку запобіжного заходу.
У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК.

Як встановлено згідно матеріалів кримінального провадження ОСОБА_6 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до восьми років.
Також у ході розгляду клопотання встановлено, що в матеріалах кримінального провадження містяться достатні дані, які свідчать про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Зокрема, при обранні відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, встановлено наявність ризиків того, що ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні.
Стороною захисту суду не надано даних, які б свідчили, що встановлені ризики на даний час відпали чи зменшилися.
Суд враховує, що потерпіла та свідки у кримінальному провадженні ще не допитані.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , суд також враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів (п. 35 рішення ЄСПЛ № 12369/86 від 26.06.1991 року "Летельє проти Франції).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Одночасно, в рішенні Харченко проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості.
Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховуються тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа, її вік, стан здоров`я, розмір майнової шкоди, майновий стан, наявність родини та утриманців, місце проживання та інші обставини, що її характеризують.
Відповідно до зазначеного, судом взято до уваги та оцінено обставини, які характеризують обвинуваченого, а саме в ході розгляду клопотання судом встановлено, що ОСОБА_6 є молодий за віком, має задовільний стан здоров"я, раніше не судимий, одружений та має на утриманні трьох дітей, ніде не працює.
Однак, зазначені загалом позитивні характеристики обвинуваченого не гарантують виконання обвинуваченим ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов"язків та не зменшують встановлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Суд уважає, що обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, тяжкістю покарання, яке йому загрожує кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено, підстав для зміни чи скасування запобіжного заходу обраного відносно обвинуваченого не вбачається, а тому суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 196, 331, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України - на період судового розгляду кримінального провадження по 01 січня 2021 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Копію ухвали надіслати начальнику ДУ" Закарпатської УВП (№ 9)".

Суддя: ОСОБА_1