Справа № 171/1665/20
1-і/171/1/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 вересня 2020 року м. Апостолове

Апостолівський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючої судді ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 121 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Апостолівського районного суду Дніпропетровської області перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0000087 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

01.04.2020 року автоматизованою системою документообігу суду визначено головуючого суддю для судового провадження - суддю ОСОБА_6 .

Головуючий суддя ОСОБА_6 на даний час перебуває на лікарняному.

Пунктом 20-5 розділу XІ Перехідні положення КПК України передбачено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановити такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.

Розгляд питань, які віднесено до повноважень слідчого судді (крім розгляду клопотань про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій і скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування), та окремих питань під час судового провадження здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом.

У разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Тому, розгляд клопотання щодо продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 проводиться іншим суддею Апостолівського районного суду Дніпропетровської області, визначеним в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, що відповідає положенням п.20-5 розділу XІ Перехідні положення КПК України.

Вирішуючи питання доцільності продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 суд виходить з наступного.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подане ним клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів.

Мотивуючи своє клопотання, прокурор посилається на ті обставини, що обвинувачений вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст.121, ч.2 ст.125 КК України. Обвинуваченому ОСОБА_5 11.02.2020 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який продовжувався ухвалами суду та який спливає 24.09.2020 року. Прокурор вказує, що обвинувачений ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що свідчить про наявність підстав вважати, що обвинувачений може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду. Також вважає, що обвинувачений може незаконно впливати на свідків чи потерпілих у даному кримінальному провадженні. Крім того, зазначає, що обвинувачений не має сім`ї, міцних соціальних зав`язків. Вищенаведене вказує, на думку прокурора, про існування ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України. Зазначає, що наявність вказаних ризиків свідчить, що більш м`який запобіжний захід не буде слугувати забезпеченню виконанню обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти даного клопотання та просив змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт в нічний час з 22.00 год до 06.00 год. В обґрунтування клопотання зазначив, що на даний час допитано потерпілих, свідків зі сторони обвинувачення, не допитано лише свідків зі сторони захисту, що спростовує наявність ризику за п.3 ч.1 ст.177 КПК України. Зазначив, що обвинувачений не має наміру переховуватися від суду та впливати на свідків чи потерпілих, ОСОБА_5 має постійне місце проживання, соціальні зв`язки, тому вважає, що на даний час відсутні ризики на які посилається прокурор.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання захисника.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

В судовому засіданні встановлено, що обвинуваченому ОСОБА_5 ухвалою Апостолівського районного суду Дніпропетровської області від 27.07.2020 року продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк тримання під вартою спливає 24 вересня 2020 року.

Мотивуючи своє клопотання, прокурор посилається на ті обставини, що обвинувачений вчинив тяжкий злочин, не має сім`ї та міцних соціальних зав`язків, що підтверджує наявність ризиків, що обвинувачений може переховуватися від суду, а також впливати на свідків та потерпілих. На даний час ризики не перестали існувати, а тому вважає, що наявні підстави для подальшого тримання обвинуваченого під вартою.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, суд враховує, що при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим та прокурором було доведено наявність ризику, зокрема, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, цей ризик на теперішній час не змінився, крім того, не змінилися й обставини, передбачені ст.178 КПК України, які враховувалися при обранні обвинуваченому запобіжного заходу.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, не має міцних соціальних зав`язків та постійного місця роботи, що підтверджує наявність ризику, що знаходячись на волі, обвинувачений може переховуватися від суду.

Докази на підтвердження ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України в судовому засіданні не надано, натоміть стороною обвинувачення та стороною захисту зазначено, що потерпілі, свідки зі сторони обвинувачення в даному кримінальному провадженні допитані, тому суд вважає вказані доводи прокурора необґрунтованими.

Що стосується доводів захисника, суд, за вищенаведених мотивів та враховуючи наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України, приходить до висновку що вони є необґрунтованими, оскільки захисником не надано достатніх доказів на спростування вказаного ризику, тому в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту слід відмовити.

Виходячи з того, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів та що метою запобіжного заходу є подальший розгляд справи, який повинен підтвердити або спростувати підозру, що була підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд не вбачає на даний час підстав для зміни запобіжного заходу.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, але на даній стадії судового розгляду та тяжкості можливого покарання, яке загрожує обвинуваченому, у разі доведеності його вини та визнання його винуватими у вчиненні кримінальних правопорушень за рішенням суду, з урахуванням положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішень Європейського Суду з прав людини «Прокопенко проти України» та «Лабітта проти Італії», суд приходить до висновку про наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який навіть з урахуванням презумпції невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.

Таким чином, з врахуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також з метою запобігання його спробам переховуватися від суду існує необхідність у продовженні відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, на думку суду, не може запобігти зазначеному ризику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177,331,350,369-372,392 КПК України, п.20-5 розділу XІ Перехідні положення КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Апостолівського відділу Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, а саме до 19 листопада 2020 року.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді домашнього арешту відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Апостолівський районний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали оголошено 22.09.2020 року.

Суддя ОСОБА_1