У Х В А Л А
Іменем України

24 листопада 2020 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в присутності підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002980 від 14.05.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України відносно підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця Івано-Франківської області, Верховинського району, села Ільці, не працюючого, з вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:
16 листопада 2020 року слідчий СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , подав до суду клопотання про застосування до ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України запобіжного заходу у виді застави в розмірі 10 114 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 8 910 000,00 грн.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити злочинну діяльність, незаконно впливати на свідків, перешкоджатиме кримінальному провадженню, а саме ухилятиметься від забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. При визначенні розміру застави слідчий керувався тяжкістю, специфікою злочинів а також розміром завданих збитків.

Прокурор клопотання про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 10 114 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 8 910 000,00 грн. підтримала з підстав, наведених у ньому. Зазначивши, що зібрані докази свідчать про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочинів, що йому інкримінуються та підтверджують існування ризиків, передбачених п. 1,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України. За твердженням прокурора, застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу є необхідним заходом для досягнення дієвості кримінального провадження, запобігання існуючим ризикам та виконання ним процесуальних обов`язків. Розмір застави, визначений у межах ч. 5ст. 182 КПК України, з урахуванням розміру збитків та не є непомірним для останнього.

В судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про повернення слідчому клопотання про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002980 від 14.05.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України. Зазначене клопотання захисник обґрунтовує тим, що слідчим у клопотанні не доведено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінальних правопорушень, не доведено, що дане клопотання слідчого подано з дотриманням вимого територіальної підсудності та саме до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого, знаходиться орган досудового розслідування. Також звернув увагу на те, що з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0002980, до нього внесені відомості саме за фактом можливого вчинення службовими особами ТОВ «Київ Пісок» за попередньою змовою з службовими особами Регіональної філії «Південно-Західна залізниця», АТ «Укрзалізниці» злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України є службовими злочинами, і можуть бути вчинені лише за місцем фактичного розташування юридичних осіб. Крім того, звернув увагу на те, що дане кримінальне провадження має бути підсудним Печерському районному суду м. Києва або Вищому антикорупційному суду, на підставі положень ст. 33-1 КПК України, на підставі викладеного просив клопотання старшого слідчого Деснянського УП ГУ НП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні № 0002980 від 14.05.2020, про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави - повернути слідчому ОСОБА_7 .

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 клопотання адвоката ОСОБА_5 підтримав.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав думку захисників.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Завданням слідчого судді відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, ч. 5 ст. 21 Закону України № 1402-VIII є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою, яка передбачає, в тому числі, чіткий розподіл повноважень і недопустимість заміщення слідчим суддею, як і судом, функцій органів державного обвинувачення та досудового розслідування (постанова ВП ВС від 04 квітня 2019 року у провадженні № 11-945сап18).

Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно, слідчий суддя при отриманні такого типу клопотання має установити те, чи особа, яка її подала є уповноваженою на це (уходить до групи слідчих та прокурорів у провадженні), чи дотримані вимоги слідчим при складанні клопотання про продовження строку досудового розслідування та чи наявні підстави для задоволення даного клопотання.

Ці дані слідчий суддя установлює, з огляду на положення ст. 22, 26 КПК України, на підставі даних доданих стороною обвинувачення до клопотання.

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» (Ushakov and Ushakov v. Ukraine) № 10705/12 від 18 червня 2015 року, п. 73, зазначається, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Так, в судовому засіданні встановлено, що СВ Деснянскього УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0002980 від 14.05.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України.

14.11.2020 року у даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

16.11.2020 року слідчий СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , подав до суду клопотання про застосування до ОСОБА_6 підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України запобіжного заходу у виді застави.

18.11.2020 року в судовому засіданні оголошено переву, для надання слідчому та прокурору часу для надання матеріалів кримінального провадження, які підтверджують визначення підслідності кримінального провадження №0002980 саме за СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві.

24.11.2020 року в судовому засіданні прокурором надано постанову заступника керівника Київської міської прокуратури датовану 20.11.2020 року, про визначення підслідності кримінального провадження №0002980 від 14.05.2020 року за слідчим відділом Деснянського УП ГУ НП в м. Києві.

Проте, слідчий звернувся з клопотанням до слідчого судді про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави 16.11.2020 року, тобто до визначення підслідності кримінального провадження №0002980 саме за СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві.

У той же час, встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція), кожен при встановленні обґрунтованості будь- якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Таким чином, за допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог п. 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (п. 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

При цьому, ЄСПЛ у рішенні по справі «Занд проти Австрії» від 12.10.1978 зазначив, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Проте, з огляду на викладене, слідчим у клопотанні про застосування запобіжного заходу не доведено поза розумним сумнівом ту обставину, що наведене клопотання підсудне саме Деснянському районному суду м. Києва.

Відповідно до ст. 3 Конституції України, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Положеннями п. 18 ч. 1 ст. З КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Водночас, Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду в ухвалі від 06.03.2018 по справі № 243/6674/17-к зазначив, що кримінальне процесуальне законодавство за своєю суттю складає корпус положень, які обмежують свободу дій держави при розслідувані злочинів. Сенс кримінального процесуального законодавства у демократичній країні полягає в тому, щоб збалансувати цей легітимний інтерес у розслідуванні злочинів з іншими - не менш важливими - цінностями і інтересами суспільства: захистом від надмірного втручання держави в приватну сферу, захистом від свавілля, цінністю особистої свободи, запобіганню приниженню гідності тощо. Важко навіть перерахувати всі цінності і легітимні інтереси, які захищає кримінальне процесуальне законодавство від бажання розслідувати злочини за будь-яку ціну. Саме на судову систему покладено обов`язок забезпечити, аби дотримувався визначений в законі баланс між потребами розслідування і іншими суспільними цінностями.

Вимогами ч. 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

У свою чергу, положеннями ст. 304 КПК України визначено обов`язок слідчого судді повернути особі, яка звернулися до слідчого судді, відповідний процесуальний документ, якщо він не підлягає розгляду в цьому суді.

У зв`язку з цим і враховуючи, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави подано слідчим з порушенням імперативних вимог щодо територіальної та предметної підсудності, що може стати підставною для застосування неналежної правової процедури до останнього та призвести до порушення засад і завдань кримінального провадження, що в свою чергу суперечитиме цінностям і легітимним інтересам, які захищає кримінальне процесуальне законодавство, переконаний, що за таких обставин у слідчого судді, згідно положень ч. 6 ст. 9 та ст. 304 КПК України, наявні всі обґрунтовані та правомірні підстави повернути вказане клопотання особі, яка його подала до суду.

Враховуючи вище вказані неузгодженості клопотання та з метою недопущення порушення норм чинного кримінального процесуального законодавства України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути слідчому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002980 від 14.05.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

При цьому, повернення такого клопотання не позбавляє сторону обвинувачення права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України з тотожним питанням.

Керуючись ст. 1, 3, 33-1, 176, 182, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002980 від 14.05.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_6 - повернути слідчому.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1