У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2020 р. Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю прокурора ОСОБА_2 , секретаря судового засідання ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Кобеляцької місцевої прокуратури про арешт майна у кримінальному провадженню № 0000159, -

Встановив:

Прокурор Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, а саме : автомобіля марки УАЗ 452 Д д.н.з НОМЕР_1 , 1983 р.в., що належить ОСОБА_4 , з метою запобігання його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та залишити його на зберіганні на території Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області.

Учасники справи, будучи повідомленими про дату, час та мсіце розгляду спрви до суду не з`явилися. Їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню частково.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 28.10.2020 року до ЄРДР за №0000159 внесені відомості про те, що під час огляду автомобіля УАЗ 452 Д, д.н.з. НОМЕР_1 , 1983 р.н., що належить ОСОБА_4 , встановлено, що ідентифікаційне номерне позначення двигуна, наданого на дослідження автомобіля, піддавалося зміні (перебивці) не в умовах заводу-виробника шляхом видалення первинного номерного позначення та подальшим кустарним нанесенням іншого номерного позначення « НОМЕР_2 ».

Під час огляду місця події 28.10.2020 виявлено та вилучено автомобіль УАЗ 452 Д, д.н.з. НОМЕР_1 , 1983 р.н.

З висновку експертного дослідження вбачається, що номерне позначення двигуна автомобіля УАЗ 452 Д, д.н.з. НОМЕР_1 , 1983 р.н. піддавалося зміні (перебивці) не в умовах заводу-виробника шляхом видалення первинного номерного позначення та подальшим кустарним нанесенням іншого номерного позначення « НОМЕР_2 ».

Постановою від 28.10.2020 автомобіль УАЗ 452 Д, д.н.з. НОМЕР_1 , 1983 р.н. визнано речовим доказом.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений на майно будь-якої особи за достатності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто є речовим доказом по кримінальному провадженню.

Згідно ч.1 ст.98 КПК об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що існують достатні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 290 КК України.

Об`єктом вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України є двигун автомобіля, який оглянутий експертом, а не сам транспортний засіб.

Також, є обґрунтовані підстави вважати, що вилучене майно, а саме двигун містить на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення.

Двигун автомобіля може бути знаряддям вчинення злочину, а отже, мати значення речового доказу, а тому з метою його збереження відповідно до ч.2 ст.170 КПК України доцільним є накладення на нього арешту.

Разом з тим, прокурором не доведено необхідності накладення арешту на автомобіль, то накладення арешту на вилучений автомобіль є безпідставним, оскільки номерне позначення кузова наданого на дослідження автомобіля зміні не піддавалося та є первинним, отже в задоволенні клопотання в цій частині потрібно відмовити.

Частиною 4 статті 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосовувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З врахуванням вищевикладеного суд вважає за необхідне застосувати такий спосіб арешту майна, який фактично не позбавлятиме його законного володільця права користуватися ним, вважаючи такий спосіб арешту співмірним із потребами досудового слідства.

Керуючись ст. ст.171 - 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

Постановив:

Клопотання прокурора Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області задовольнити частково.

Накласти арешт на двигун автомобіля УАЗ 452 Д, д.н.з. НОМЕР_1 , 1983 р.в., що належить ОСОБА_4 , з метою запобігання його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та залишити його на зберіганні власнику ОСОБА_4 .

В частині накладення арешту на автомобіль УАЗ 452 Д, д.н.з. НОМЕР_1 , 1983 р.в. відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді, протягом п`яти днів, з дня її оголошення, може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя