Справа № 308/7004/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 липня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП України Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2020 за № 0002100, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого старшого слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП України в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2020 за № 0002100, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

У клопотанні вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що 16.07.2020, о 23 год. 40 хв., водій автомобіля БМВ 520, д.н.з НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , їдучи по вул. Собранецькій зі сторони ТРЦ "Дастор" в напрямку КПП "Ужгород", навпроти будівлі 154, виїхав на смугу зустрічного руху, де допустив зіткнення з автомобілем «Форд Транзит», д.н.з. НОМЕР_2 , Закарпатського територіального центру екстренної медичної допомоги під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_2 , який здійснюючи маневр, виїжджав зі сторони станції ШМД, тобто з прилеглої території на вул. Собранецьку, з наміром повернути наліво, займаючи праву смугу руху орієнтовно в напрямку ТРЦ "Дастор", і в момент зіткнення вже перетнув розділову смугу передніми колесами.

У результаті ДТП водій автомобіля БМВ, ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження у вигляді колотого перелому шийки лівого стегна, та був госпіталізований. Водій автомобіля «Форд Транзит», ОСОБА_6 , отримав переломи 6 і 7 ребер зліва, ЗЧМТ, струс головного мозку, госпіталізації не потребував. Пасажир автомобіля «Форд Транзит», ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканець АДРЕСА_3 , санітар ШМД, отримав тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струс головного мозку, забійні рани голови, забій лівої половинки грудної клітини, госпіталізації не потребував. Пасажир автомобіля «Форд Транзит», ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканка АДРЕСА_4 , лікар ШМД, отримала тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струс головного мозку, тупа травма черепа та госпіталізована в ЦМКЛ. Пасажир автомобіля «Форд Транзит», ОСОБА_9 , 1957 року народження, мешканець АДРЕСА_5 , фельдшер ІІІМД, отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому кістки верхньої третини правої гомілки зі зміщенням, та був госпіталізований в ЦМКЛ.

Сімнадцятого липня 2020 року відомості про вказану подію, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002100, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ст. 286 ч. 1 КК України.

Також, 17.07.2020 у ході виїзду слідчо-оперативної групи проведено огляд місця ДТП, в результаті якого вилучено автомобіль «Форд Транзит», д.н.з. НОМЕР_2 , який зареєстровано за Закарпатським територіальним центром екстреної медичної допомоги, та поміщено на спец. майданчик Ужгородського ВП ГУНП України в Закарпатській області.

Слідчий зазначив, що з метою встановлення об`єктивної істини в даному кримінальному провадженні, а також враховуючи, що вищевказаний автомобіль марки «Форд Транзит» д.н. НОМЕР_2 , має значення речового доказу, зберіг на собі сліди, які є об`єктом дослідження трасологічної експертизи, а сам автомобіль є об`єктом дослідження авто-технічної експертизи, для проведення якої необхідно забезпечити стан автомобіля, в якому він перебував на момент вчинення ДТП та безпосередньо в результаті його вчинення. на вказаний автомобіль необхідно накласти арешт.

На підставі викладеного, слідчий просив слідчого суддю накласти арешт на автомобіль марки «Форд Транзит», д.н.з. НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, зареєстровано за Закарпатським територіальним центром екстреної медичної допомоги, і який знаходиться на спец. майданчику Ужгородського ВП ГУНП України в Закарпатській області.

Слідчий у судове засідання не з`явився, однак подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі.

Представник власника майна у судове засідання також не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що СВ Ужгородського ВП ГУНП України Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2020 за № 0002100, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

У межах даного кримінального провадження, протоколом огляду дорожньо-транспортної пригоди від 27.07.2020 встановлено, що 16.07.2020, о 23 год. 40 хв., мало місце ДТП, за участі транспортних засобів: автомобіля БМВ 520, д.н.з НОМЕР_1 , та автомобіля «Форд Транзит», д.н.з. НОМЕР_2 , Закарпатського територіального центру екстренної медичної допомоги, які поміщені на спец. майданчик Ужгородського ВП ГУНП.

Сімнадцятого липня 2020 року, старший слідчий СВ Ужгородського ВП ГУНП України Закарпатській області майор поліції ОСОБА_3 , виніс постанову, якою автомобіль БМВ 520, д.н.з НОМЕР_1 , та автомобіль «Форд Транзит», д.н.з. НОМЕР_2 , визнав речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002100, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2020, та постановив зберігати їх на спец. майданчику ВП ГУНП України в Закарпатській бласті.

Відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КПК України, слідчий за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконання, що транспортний засіб, на який слідчий просить накласти арешт, має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, може містити на собі сліди кримінального правопорушення та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються у даному кримінальному провадженні, а також є об`єктом дослідження авто-технічної експертизи, наявна обгрунтована необхідність у їх збереженні, у зв`язку з чим дійшов до висновку, що слідчий довів та обгрунтував наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане майно.
За таких обставин клопотання слідчого підлягає задоволенню з підстав, визначених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «Форд Транзит», д.н.з. НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, зареєстровано за Закарпатським територіальним центром екстреної медичної допомоги, і який знаходиться на спецмайданчику Ужгородського ВП ГУНП України в Закарпатській області.

Роз`яснити учасникам кримінального провадження, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1