УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.10.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003352 від 22.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України, -

встановив:

Слідчий звернулася до слідчого судді з вказаним клопотанням, в якому зазначила, що в провадженні слідчих СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 0003352, за фактом вчинення незаконної діяльності «конвертаційного центру», метою якого є заволодіння коштами державного бюджету, шляхом надання послуг з мінімізації податкових зобов`язань та штучного формування податкового кредиту підприємствам з реального сектору економіки, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що на території Житомирської області невстановлені особи, використовуючи підконтрольні СГД з ознаками фіктивності, які відносяться до транзитно-конвертаційної групи:, а саме: ТОВ «Юкрейн Скрапт» (код 42964754), ТОВ «Лазер Джет Компані» (код 42980190), ТОВ «Квас Компані» (код 42980205), ТОВ «Айсбім Менеджмент» (код 42980210), ТОВ «Юкрейн Кернел» (код 42964728), ТОВ «Транс Колорит» (код 40584771), створили схему з мінімізації та ухилення від сплати податків для інших СГД реального сектору економіки, що супроводжується умисним ухиленням від сплати податків, зборів, обов`язкових платежів в особливо великих розмірах.

ТОВ «ЮкрейнСкрапт» (код 42964754), ТОВ «Лазер Джет Компані» (код 42980190),ТОВ «Квас Компані» (код 42980205), ТОВ «Айсбім Менеджмент» (код 42980210), ТОВ «Юкрейн Кернел» (код 42964728), ТОВ «Транс Колорит» (код 40584771), які не маючи при цьому необхідних виробничих потужностей (відсутність сільськогосподарської техніки, працівників та земельних ділянок у необхідній кількості), у 2019-2020 роках, нібито здійснювали реалізацію зернових культур для підприємств з реального сектору економіки ТОВ «Зерно-Трест» ( м. Кропивницький), ТОВ «Грейн-Аспект» ( м.Кропивницький), ТОВ «Зерноторгова компанія «Златопіль» ( м.Кропивницький), формуючи незаконний податковий кредит для останніх підприємств.

Внаслідок викладеного, забезпечується збільшення суми ліміту ПДВ-рахунків в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на яку суб`єкти господарської діяльності транзитно-конвертаційної групи мають право зареєструвати податкові накладні в єдиному реєстрі податкових накладних. Після встановлення позитивного балансу ПДВ-рахунків вищевказаних «фіктивних» СГД, останні здійснюють формальний продаж ТМЦ, шляхом реєстрації лише податкових накладних, в адресу підприємств реального сектору економіки, які таким чином ухиляються від сплати податків та незаконно переводять грошові кошти у тіньовий сегмент ринку.

Таким чином, впродовж 2019-2020 років посадові особи ТОВ «Зерно-Трест» (), ТОВ «Грейн-Аспект» (), ТОВ «Зерноторгова компанія «Златопіль» (), з метою одержання неправомірної вигоди для себе, спричинили тяжкі наслідки державним інтересам, що виразилось у безпідставному формуванні ПДВ в ході придбання сільгосппродукції у підприємств транзитно-конвертаційної групи.

У ході оперативного супроводження вказаного кримінального провадження встановлено, що засновники та директори вказаних вище «ризикових» підприємств являються засновниками та керівниками інших СГД, які також входять до складу транзитно-конвертаційної групи, та зареєстровані на території Житомирської області, а саме: ТОВ «ГРЕЙНМАНУФАКТУР» (), ТОВ «УКРСКРАПМЕТАЛ» (), ТОВ «ОІЛ ТРІТМЕНТ ГРУП» ().

Крім того, слідчий в клопотанні зазначає, що, враховуючи викладене вище, вважала би за доцільне накласти арешти на активи - суми лімітів ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній податковій службі України () за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8, підприємств транзитно-конвертаційної групи, а саме: ТОВ «Юкрейн Скрапт» (код 42964754), ТОВ «Лазер Джет Компані» (код 42980190), ТОВ «Квас Компані» (код 42980205), ТОВ «Айсбім Менеджмент» (код 42980210), ТОВ «Юкрейн Кернел» (код 42964728), ТОВ «Транс Колорит» (код 40584771), ТОВ «ГРЕЙНМАНУФАКТУР» (), ТОВ «УКРСКРАПМЕТАЛ» (), ТОВ «ОІЛ ТРІТМЕНТ ГРУП» (), шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: активами - сумою податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по ТОВ «Юкрейн Скрапт» (код 42964754), ТОВ «Лазер Джет Компані» (код 42980190), ТОВ «Квас Компані» (код 42980205), ТОВ «Айсбім Менеджмент» (код 42980210), ТОВ «Юкрейн Кернел» (код 42964728), ТОВ «Транс Колорит» (код 40584771), ТОВ «ГРЕЙНМАНУФАКТУР» (), ТОВ «УКРСКРАПМЕТАЛ» (), ТОВ «ОІЛ ТРІТМЕНТ ГРУП» (), на які останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та заборони службовим особам та працівникам ТОВ «Юкрейн Скрапт» (код 42964754), ТОВ «Лазер Джет Компані» (код 42980190), ТОВ «Квас Компані» (код 42980205), ТОВ «Айсбім Менеджмент» (код 42980210), ТОВ «Юкрейн Кернел» (код 42964728), ТОВ «Транс Колорит» (код 40584771), ТОВ «ГРЕЙНМАНУФАКТУР» (), ТОВ «УКРСКРАПМЕТАЛ» (), ТОВ «ОІЛ ТРІТМЕНТ ГРУП» (), їхнім представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищевказане майно

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Без застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту активу - суми лімітів ПДВ підприємств транзитно-конвертаційної групи, а саме: ТОВ «Юкрейн Скрапт» (код 42964754), ТОВ «Лазер Джет Компані» (код 42980190), ТОВ «Квас Компані» (код 42980205), ТОВ «Айсбім Менеджмент» (код 42980210), ТОВ «Юкрейн Кернел» (код 42964728), ТОВ «Транс Колорит» (код 40584771), ТОВ «ГРЕЙНМАНУФАКТУР» (код ), ТОВ «УКРСКРАПМЕТАЛ» (код ), ТОВ «ОІЛ ТРІТМЕНТ ГРУП» (код ), шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: активами - сумою податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по ТОВ «Юкрейн Скрапт» (код 42964754), ТОВ «Лазер Джет Компані» (код 42980190), ТОВ «Квас Компані» (код 42980205), ТОВ «Айсбім Менеджмент» (код 42980210), ТОВ «Юкрейн Кернел» (код 42964728), ТОВ «Транс Колорит» (код 40584771), ТОВ «ГРЕЙНМАНУФАКТУР» (код ), ТОВ «УКРСКРАПМЕТАЛ» (код ), ТОВ «ОІЛ ТРІТМЕНТ ГРУП» (код ), на які останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних,неможливо всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, які підлягають доказуванню, відповідно до вимог ст. 91 КПК України.
В судове засідання слідчий не з?явилася, що не перешкоджає розгляду клопотання.

З метою необхідності забезпечення арешту майна, клопотання розглядається без повідомлення власника майна.

Вивчивши й дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому, відповідно до п. 200-1.7. ст. 200-1 ПК України, кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.

Згідно п. 200-1.5. ст. 200-1 ПК України визначено, що з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що сума ПДВ не є майном у розумінні ч. 10 ст. 170 КПК України та доказового значення у даному кримінальному провадженні не має, протилежне стороною обвинувачення не доведено.

Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Крім того, слідчий в клопотанні зазначає, що метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження з метою збереження речових доказів, проте слідчим до клопотання не було долучено копії постанови про визнання сум лімітів ПДВ речовими доказами.

Суми лімітів ПДВ, на які слідчий просить накласти арешт, не відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, оскільки не є матеріальним об`єктом, який був знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, грошами, цінностями та іншими речами, набутими кримінально протиправним шляхом або отриманими юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а це означає, що на вказане майно не може бути накладено арешт, з метою збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003352 від 22.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1