06.11.2020 Провадження № 1-кп/331/483/2020
Єдиний унікальний номер 331/2371/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2020 року колегія суддів Жовтневого районного суду м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжі кримінальне провадження № 0000529 від 24.12.2019 за фактом скоєння ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:
В провадженні Жовтневого районного суду м. Запоріжжя перебуває кримінальне провадження за фактом скоєння ОСОБА_8 кримінального
правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.
В підготовчому судовому засіданні захисником обвинуваченого ОСОБА_8 адвокатом ОСОБА_7 заявлено клопотання про повернення обвинувального акта прокурору. В обґрунтування клопотання зазначено, що фактичні обставини справи викладені прокурором без необхідної конкретизації та не відповідають диспозиції статті 368 КК України, що призводить до незрозумілого обвинувачення та необгрунтованої кваліфікації. За таких обставин обвинувальний акт не може бути призначений до розгляду.
Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав клопотання захисника, просив його задовольнити.
Прокурор ОСОБА_5 вважала клопотання необґрунтованим та просила призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту щодо ОСОБА_8 .

Потерпілий ОСОБА_6 при вирішенні клопотання покладався на розсуд суду.

Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту та провести підготовку до судового розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Таким чином, єдиною підставою для повернення обвинувального акту є його невідповідність вимогам Кримінального процесуального Кодексу України.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити в тому числі такі відомості: 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

У підготовчому судовому засіданні встановлено, що прокурором в обвинувальному акті викладені обставини ймовірно вчиненого ОСОБА_8 злочину у такому вигляді, як вони були встановлені під час досудового розслідування.

З огляду на положення п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, суд вважає, що фактичні обставини кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, викладені у обвинувальному акті відповідно до обставин, які прокурор вважав встановленими, а відтак відсутні підстави вважати, що обвинувальний акт не відповідає зазначеним вимогам КПК України.

Частиною першою статті 91 КПК України передбачено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, в тому числі:

1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);

2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;

3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат.

Враховуючи вимоги ст. 91 КПК України, суд зазначає, що під час судового розгляду даного провадження усі обставини, передбачені п. 1-7 частини першої зазначеної статті, підлягатимуть доведенню прокурором у відкритому судовому процесі на засадах змагальності та рівності сторін, тобто будуть предметом судового розгляду.

З огляду на наведене, зазначені стороною захисту підстави не є достатніми для повернення обвинувального акту прокурору, тому суд вважає, що клопотання захисника задоволенню не підлягає.

Згідно ч. 1 ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Під час підготовчого судового засідання встановлено, що підстави, передбачені пунктами 4-8 ч. 1 та ч. 2 ст. 284 КПК України для закриття кримінального провадження, відсутні. Обвинувальний акт відповідає вимогам ч. 2 ст. 291 КПК України. Територіальна підсудність кримінального провадження визначена правильно.

З огляду на наведене кримінальне провадження підлягає розгляду Жовтневим районним судом м. Запоріжжя.

Судовий розгляд справи належить проводити за участю прокурора ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , обвинуваченого

ОСОБА_8 .

При цьому, судом на обговорення було поставлено питання визначення складу суду для подальшого розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_8 , з огляду на зміни, що були внесені до статті 31 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_8 та захисник ОСОБА_7 просили розглядати кримінальне провадження головуючим суддею одноособово.

Прокурор ОСОБА_5 та потерпілий ОСОБА_6 проти розгляду кримінального провадження одним суддею не заперечували.

Вирішуючи зазначене питання, суд виходить з наступного.

13 серпня 2020 року, набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів» № 817-IX від 21 липня 2020 року, яким внесені зміни до КПК України, зокрема, до ч. 2 ст. 31 та ч. 4 ст. 315 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Частиною 4 статті 315 КПК України визначено, що під час підготовчого судового засідання суд роз`яснює обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

Прикінцевими та перехідними положеннями вказаного Закону № 817-IX передбачено, що у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, в якому до набрання чинності цим Законом колегіальний склад суду визначено за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом, і відбувається підготовче судове засідання, а судовий розгляд ще не призначений, судовий розгляд у кримінальному провадженні проводиться і завершується складом суду, передбаченим з урахуванням положень цього Закону.

Враховуючи, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком більш ніж на десять років, підготовче судове засідання у кримінальному провадженні не завершено, а судовий розгляд ще не проводився, обвинувачений та його захисник висловили позицію щодо розгляду кримінального провадження відносно нього суддею одноособово, колегія суддів доходить висновку щодо можливості проведення судового розгляду одноособово головуючим - суддею ОСОБА_1 .

Крім того, 31.08.2020 року від заставодавців ОСОБА_9 та ОСОБА_10 надійшли аналогічні клопотання про повернення суми застави, внесеної за ОСОБА_8 . В обґрунтування клопотань зазначено, що ухвалою Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 05.03.2020 року ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави у розмірі 350 000 гривень у якості альтернативного запобіжного заходу, із покладанням додаткових обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України. Так, заявники вважають, що оскільки строк дії ухвали слідчого судді сплив, підстав для збереження грошових коштів на депозитному рахунку немає, тому гроші підлягають поверненню заставодавцям.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_8 клопотання підтримав та просив їх задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 заперечила проти задоволення клопотання, вважала, що підстави для задоволення відсутні, з огляду на безстроковість запобіжного заходу у вигляді застави, також зазначила, що належна процесуальна поведінка обвинуваченого можлива саме завдяки існуванню запобіжного заходу. Доводи заявників вважала необґрунтованими.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд доходить наступних висновків.

Згідно ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_11 від 05.03.2020 року по справі № 335/1508/20 ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та встановлено розмір застави у сумі 350 000 гривень, із покладанням додаткових обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України. Заставодавцями ОСОБА_9 та ОСОБА_10 було внесено суму застави по 299 000 гривень та 51 000 гривень відповідно, внаслідок чого ОСОБА_8 звільнено з-під варти.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 202 КПК України, після внесення застави та звільнення обвинуваченого з-під варти ОСОБА_8 вважається особою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В інформаційному листі № 9-3167/0/4-16 від 30.12.2016 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ звертав увагу суддів, зокрема, на необмежений строк застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні, таких як застава, особиста порука (п. 2).

За змістом ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Статтею 203 КПК України визначено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи, що чинним КПК України, зокрема ч. 7 ст. 42 КПК України, на обвинувачену покладені і інші процесуальні обов`язки, забезпечення виконання яких і є метою запобіжного заходу у вигляді застави згідно ч. 1 ст. 182 КПК України, а також те, що на даний час розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_8 не завершений, тому у відповідності до ст. 203 КПК України запобіжний захід у вигляді застави відносно нього на даний час не припинив свою дію, при цьому покладені на нього, відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України, обов`язки не діють через сплив строку їх застосування.

Також, суд бере до уваги, що згідно ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була, звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згоди.

Тобто, положення ч. 11 ст. 182 КПК України підлягають застосуванню у випадку завершення кримінального провадження (ухвалення вироку, закриття кримінального провадження), за відсутності підстав для звернення застави в дохід держави, скасування та/або зміни застави на інший запобіжний захід.

Відповідно до ст. 374 КПК України в резолютивній частині вироку зазначається, зокрема, рішення щодо заходів забезпечення кримінального провадження.

За таких обставин, враховуючи наведене, суд доходить висновку, що підстав для повернення суми застави заставодавцям не вбачається, тому у задоволенні відповідних клопотань останніх необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 31, 182, 314-316 КПК,-

У Х В А Л И Л А:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за кримінальним провадженням № 0000529 від 24.12.2019 за фактом скоєння ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368 КК України на 12.11.2020 року об 11.15 годин у приміщенні Жовтневого районного суду м. Запоріжжя за адресою: м. Запоріжжя, вул. Олександрівська, 6 суддею одноособово у складі судді ОСОБА_1 у відкритому судовому засіданні.

Судовий розгляд справи проводити за участю прокурора ОСОБА_5 , потерпілого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_8 , про що повідомити зазначених осіб належним чином.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.
У задоволенні клопотань заставодавців ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про повернення внесених сум застави відмовити.
Копію ухвали надіслати керівнику апарату суду для внесення відповідних змін до системи автоматизованого розподілу щодо визначення складу суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3