У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 серпня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру,-

В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду з вищевказаною скаргою в інтересах ОСОБА_4 , в якій просить: скасувати складене 08.07.2019 (у кримінальному провадженні № 0000027, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2019) слідчим з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області лейтенантом податкової міліції ОСОБА_5 повідомлення про підозру відносно ОСОБА_4 щодо вчинення останнім злочину, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України та відомості про вручення якого 02.10.2019 старшим слідчим з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області підполковником податкової міліції ОСОБА_6 внесені до ЄРДР.

Вимоги скарги обґрунтовані тим, що процесуальна дія по оголошенню підозри 02.10.2019 ОСОБА_4 не відбулася, її письмовий текст також врученим не був, оскільки така процесуальна дія не закінчена, а відтак відбулася тільки спроба такої без належного виклику (посеред вулиці в публічному місці). Також вказує, що 25.10.2019 ним, як адвокатом, отримана відповідь з ОСББ «Локомотив 63А», голові якого передано документи: оригінал № 18935/10/07-16-23-01 від 10.10.2019 з додатками, які не відповідають опису, зокрема: замість повідомлення про підозру від 08.07.2019 у провадженні № 0000027 додана ніким не засвідчена ксерокопія такого повідомлення; замість пам`ятки підозрюваного додана ніким не засвідчена ксерокопія такої пам`ятки; копія клопотання про обрання запобіжного заходу від 10.10.2019. В подальшому, ним, як адвокатом, забрано вказані документи. Також вказує, що незважаючи на наведені обставини, ОСОБА_4 зазнає зі сторони органу досудового розслідування фактичного поводження, як з підозрюваним, що проявляється, зокрема у зверненні з клопотаннями про обрання відносно нього запобіжного заходу до слідчого судді. Окрім того, до ЄРДР було внесено відомості про повідомлення ОСОБА_4 про підозру. Також адвокат ОСОБА_3 , як на підставу для скасування повідомлення про підозру, посилається на необґрунтованість та незаконність пред`явлення такої ОСОБА_4 , оскільки, на їх думку, відсутня навіть подія кримінального правопорушення.

У судове засідання заявник не з`явився, в матеріалах скарги міститься його заява, в якій він просить розглядати скаргу за його відсутності, вимоги скарги підтримує у повному обсязі.

У судове засідання слідчий не з`явився, про час і місце розгляду скарги повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду подав заяву, в якій заперечує проти поданої скарги та зазначає про повідомлення ОСОБА_4 про підозру в порядку ст. 278 КПК України, а також на недотримання заявником строків звернення з такою скаргою, оскільки така подана до спливу двох місяців з дня повідомлення про підозру.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши подану скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом. При цьому суб`єктами оскарження є підозрюваний, його захисник чи законний представник.

Повідомлення про підозру є системою процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора під час досудового розслідування, спрямованих на формування законної та обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваною, можливості захищатися усіма дозволеними законом засобами та способами. Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Викладена в письмовому повідомленні підозра служить підґрунтям для початку реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні. У підозрюваного з`являються можливості впливати на зміст підозри та на подальше формулювання обвинувачення у обвинувальному акті, яким завершується досудове розслідування. Сформульована підозра встановлює межі здійснення слідчим і прокурором обвинувальної діяльності, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість більш цілеспрямовано реалізовувати функцію захисту.

Із системного аналізу норм глави 22 КПК України випливає, що процедуру здійснення повідомлення про підозру особі можна умовно поділити на такі етапи:

1) етап прийняття рішення щодо необхідності здійснення особі повідомлення про підозру, який передбачає перевірку підстав здійснення такого повідомлення згідно з частиною першою статті 276 КПК України, дотримання процесуальних гарантій під час проведення тих чи інших слідчих або оперативно-розшукових дій або застосування запобіжних заходів, які вчинялись до моменту здійснення такого повідомлення. На цьому етапі відбувається формування волевиявлення уповноваженої посадової особи (слідчого або прокурора) про необхідність здійснення повідомлення про підозру. Потрібно також зауважити, що законодавство передбачає можливість (у разі необхідності) зміни волевиявлення щодо здійснення повідомлення про підозру у формі зміни раніше повідомленої або ж повідомлення нової підозри в порядку, визначеному статтею 279 КПК України;

2) етап об`єктивації/вираження сформованого внутрішнього волевиявлення уповноваженої посадової особи щодо прийнятого рішення в зовнішню форму, шляхом складання тексту повідомлення про підозру відповідно до вимог, передбачених статтею 277 КПК України, та його підписання;

3) етап доведення інформації до відома адресата, щодо якого прийняте рішення про повідомлення про підозру, шляхом безпосереднього вручення його тексту особі згідно зі статтею 278 КПК України. На цьому етапі відбувається також повідомлення прав підозрюваному, а в разі якщо підозрюваний висловить відповідне прохання, то йому зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав (частина третя статті 276 КПК України).

До таких висновків прийшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.12.2019 по справі № 536/2475/14-к.

Як встановлено слідчим суддею, Слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000027 від 16.05.2019 за ч. 2 ст. 366 КК України (службове підроблення).

08.07.2019 слідчим з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області лейтенантом податкової міліції ОСОБА_5 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України. Разом з тим, вказане повідомлення про підозру не було вручене в день його складання, що підтверджується матеріалами кримінального провадження та не оспорюється сторонами.
Як випливає з протоколу про вручення повідомлення про підозру, повідомлення підозрюваному про його права, а також вручення пам`ятки про процесуальні права та обов`язки підозрюваного від 02.10.2019, старший слідчий з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області підполковник податкової міліції ОСОБА_7 , розглянувши матеріали кримінального провадження № 0000027 за адресою: м. Ужгород, пров. Зв`язківців, 4, відповідно до ч. 8 ст. 42, ч. 1 ст. 278, ст. 279 КПК України, в присутності захисника розпочала зачитування (оголошення) вголос ОСОБА_4 повідомлення про підозру від 08.07.2019 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України. Однак, під час зачитування ОСОБА_4 третьої сторінки підозри, він покинув місце проведення процесуальної дії разом із своїм захисником. У зв`язку з чим, пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного, а також повідомлення про підозру від 08.07.2019 та клопотання про застосування запобіжного заходу не представилося за можливе вручити ОСОБА_4 чи його захиснику у зв`язку з їх відмовою, яка зафіксована відео фіксацією та за участі понятих.
Згідно з ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.
Як випливає з листа № 18935/10/07-16-23-01 від 10.10.2019, відповідно до вимог ч. 1 ст. 278, ч. 3 ст. 11 та ч. 2 ст. 135 КПК України щодо здійснення повідомлення у кримінальному провадженні, старшим слідчим з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області підполковником податкової міліції ОСОБА_7 скеровано на адресу Керівника КП «КАТП-072801» ОСОБА_4 та Керівнику Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Локомотив 63А» ОСОБА_8 повідомлення про підозру від 08.07.2019 у кримінальному провадженні № 0000027; пам`ятки підозрюваного; клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання від 10.10.2019 для передачі ОСОБА_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та працює керівником КП «КАТП-072801» Ужгородської міської ради, що за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Погорєлова, 3). Згідно з розпискою, такий лист отримано особисто ОСОБА_9 10.10.2019.
Щодо тверджень заявника на те, що 25.10.2019 ним, як адвокатом, отримано від голови ОСББ «Локомотив 63А» документи, скеровані Слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області відносно ОСОБА_4 , а саме: оригінал № 18935/10/07-16-23-01 від 10.10.2019 з додатками, які не відповідають опису, зокрема: замість повідомлення про підозру від 08.07.2019 у провадженні № 0000027 додана ніким не засвідчена ксерокопія такого повідомлення; замість пам`ятки підозрюваного додана ніким не засвідчена ксерокопія такої пам`ятки; копія клопотання про обрання запобіжного заходу від 10.10.2019, - то слідчий суддя звертає увагу на те, що доказів, які б спростовували отримання оригіналів таких документів та підтверджували твердження захисника щодо отримання тільки їх копії, ані матеріали скарги, ані матеріали кримінального провадження не містять (зокрема, відсутній акт або інший документ, який би відповідав вимозі належності та підтверджував би невідповідність зазначених у листі додатків фактично наявним).

Як встановлено в ході розгляду скарги, заявником не оспорюється факт обізнаності про складене ОСОБА_4 повідомлення про підозру, а також про ознайомлення з його змістом, що також підтверджується долученою заявником до скарги копією такого та, відповідно, оскарженням її змісту з підстав необґрунтованості та незаконності. З огляду на що, слідчий суддя приходить до висновку про доведення до ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_3 інформації про складене відносно ОСОБА_4 повідомлення про підозру та ознайомлення з його змістом.
Вищенаведене у своїй сукупності підтверджує факт вручення ОСОБА_4 повідомлення про підозру відповідно до приписів ч. 1 ст. 278 КПК України та свідчить про набуття ним статусу підозрюваного згідно з ч. 1 ст. 42 КПК України.

Щодо доданих заявником копій матеріалів клопотань про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, а також ухвал слідчих суддів Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.10.2019 по справі № 308/11389/19 та від 09.10.2019 по справі № 308/11539/19, то такі тільки підтверджують, що на час розгляду клопотань про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання у слідчого судді були відсутні відомості щодо повідомлення ОСОБА_4 про підозру у визначеному КПК України порядку.

Окрім того, слідчий суддя звертає увагу також на те, що заявник, посилаючись на факт невручення його підзахисному повідомлення про підозру та, відповідно, відсутність у останнього процесуального статусу «підозрюваний», суперечить сам собі, оскільки подав скаргу в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, суб`єктом подання якої є виключно підозрюваний, його захисник чи законний представник. Таким чином, за відсутності набуття відповідного статусу, подана скарга підлягала б поверненню особі на підставі п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Щодо необґрунтованості та незаконності пред`явленої підозри
Відповідно до ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Як випливає з матеріалів кримінального провадження, повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 08.07.2019 містить, зокрема, такі відомості: прізвище та посаду слідчого, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, який здійснив повідомлення.
Зі змісту повідомлення про підозру слідує, що в ньому логічно та послідовно викладені фактичні обставини можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України.
Слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо достатньої обґрунтованості підозри, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 23.10.1994).
Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому злочину.
Щодо дотримання строків звернення зі скаргою в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України
Як встановлено слідчим суддею, 02.10.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у межах кримінального провадження № 0000027, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2019.

16.12.2019 адвокатом ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 подано скаргу до слідчого судді в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

З матеріалів кримінального провадження № 0000027 від 16.05.2019, слідчим суддею також встановлено наступне:

24.10.2019 слідчим винесено постанову про зупинення досудового розслідування.

07.11.2019 слідчим винесено постанову про відновлення досудового розслідування.

18.11.2019 слідчим винесено постанову про зупинення досудового розслідування.

02.01.2020 слідчим винесено постанову про зупинення досудового розслідування.

31.03.2020 слідчим винесено постанову про відновлення досудового розслідування.

10.04.2020 слідчим винесено постанову про зупинення досудового розслідування.

14.04.2020 слідчим винесено постанову про відновлення досудового розслідування.

15.04.2020 слідчим складено повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
Згідно з ч. 5 ст. 219 КПК України, строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею. Строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до дня її скасування слідчим суддею включається у строки, передбачені цією статтею.
Водночас, як можна прийти до висновку, КПК України пов`язує строки досудового розслідування саме з необхідністю отримання доказів, а не із здійсненням інших процесуальних дій, які цього не стосуються, а завершення досудового розслідування - з достатністю зібраних доказів і не пов`язане з достатністю вчинення інших процесуальних дій, які не стосуються отримання доказів. Наведене дає підстави для висновку, що призначення строків досудового розслідування полягає в тому, щоб регламентувати часовий проміжок саме і лише для отримання доказів як фактичних даних, отриманих у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ч. 1 ст. 84 КПК України). Саме тому ч. 5 ст. 280 КПК України передбачено, що після зупинення досудового розслідування проведення слідчих (розшукових) дій не допускається, крім тих, які спрямовані на встановлення місцезнаходження підозрюваного. Обмежень щодо проведення процесуальних дій, які не стосуються отримання доказів, після зупинення досудового розслідування КПК України не містить.
Як вже вказувалося вище, на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником (п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України).
Виходячи з аналізу наведеної норми, можна прийти до висновку, що визначальним для даного виду скарг є дотримання наступних умов:

-подання скарги на повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру на досудовому провадженні;
-сплив одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину;
-подання скарги відповідним суб`єктом: підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що заявником дотримано вищевказаних умов, а тому твердження слідчого щодо недотримання строків звернення зі скаргою не знайшли свого підтвердження.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у всій сукупності, слідчий суддя вважає, що підстав для задоволення поданої скарги не має, у задоволенні такої слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 26, 107, 303, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено і оголошено 25.08.2020 о 15:00 год.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1