У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" серпня 2020 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шостка, Сумської обл., громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , без місця реєстрації, не судимого, в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004724 від 13 серпня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и л а :
слідчий Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 звернувся до слідчої судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 21 лютого 2020 року, приблизно о 21 год 30 хв, ОСОБА_8 разом з особою щодо якої матеріали виділені в окреме провадження, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Каховська, 62, поблизу магазину «Лоток», помітили ОСОБА_9 та ОСОБА_10 та стали з останніми спілкуватися.

В цей момент у ОСОБА_8 та особи щодо якої матеріали виділені в окреме провадження, виник спільний злочинний умисел, спрямований на заволодіння грошовими коштами потерпілих ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , поєднаного із нанесенням тяжких тілесних ушкоджень.

В подальшому, керуючись корисливим мотивом ОСОБА_5 та особа щодо якої матеріали виділені в окреме провадження підійшли до ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , які на той момент перебували в стані алкогольного сп`яніння та знаходилися на дитячому майданчику за адресою: м. Київ, вул. Каховська, 62, та почали спілкуватися з останніми.

В свою чергу, ОСОБА_5 та особа щодо якої матеріали виділені в окреме провадження, скориставшись раптовістю та станом сильного алкогольного сп`яніння потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , особа щодо якої матеріали виділені в окреме провадження з метою подолання волі до опору, наблизився до ОСОБА_11 та умисно наніс один удар лівою ногою в обличчя останнього, від чого потерпілий зазнав фізичного болю та втративши координацію, впав на землю.

В свою чергу, ОСОБА_5 перебував біля потерпілого ОСОБА_10 та не давав йому наблизитися до ОСОБА_11 .

В подальшому, особа щодо якої матеріали виділені в окреме провадження та ОСОБА_5 з метою подолання волі до опору потерпілого ОСОБА_10 , повалили останнього на землю та спільно почали наносити численну кількість ударів кулаками рук та ногами по різних частинах тіла, в тому числі в область голови та шиї, в результаті чого ОСОБА_10 втратив свідомість.

Після чого, особа щодо якої матеріали виділені в окреме провадження, разом з ОСОБА_5 , діючи групою осіб продовжуючи реалізовувати спільний злочинний умисел, спрямований на розбійний напад з метою заволодіння грошовими коштами потерпілих, поєднаного із заподіянням тяжкого тілесного ушкодження, з корисливих мотивів, перевели свою увагу на ОСОБА_11 який намагався захистити потерпілого ОСОБА_10 від нападу та припинити злочинні дії останніх, та продовжили наносити удари руками та ногами в різні частини тіла ОСОБА_11 від чого останній впав на землю та не міг чинити опір.

Продовжуючи свої злочинні діяння, діючи відповідно до попередньої домовленості, особа щодо якої матеріали виділені в окреме провадження разом з ОСОБА_5 , відкрито заволоділи майном потерпілого ОСОБА_11 , а саме грошовими коштами в сумі 700 грн 00 к. та в подальшому відкрито заволоділи грошовими коштами в сумі 500 грн 00 к., що належать потерпілому ОСОБА_10 .

Після чого, особа щодо якої матеріали виділені в окреме провадження разом з ОСОБА_5 , залишили місце вчинення кримінального правопорушення та в подальшому викраденим майном розпорядились на власний розсуд.

Відповідно до висновку експерта №042-674-2020 під час первинного відомого звернення 21 лютого 2020 року о 21 год 40 хв (під час первинного огляду лікарями швидкої медичної допомоги), з урахуванням даних, що віддзеркалюють його стаціонарне лікування (у тому числі, проведених інструментальних досліджень), у ОСОБА_10 виявлені такі тілесні ушкодження:а) закрита черепно-мозкова травма: множинні синці (без опису морфології), у тому числі, навколоочний синець у ділянці скроні та вилиці; садна голови (без опису морфології), струс головного мозку;б) закрита травма шийного відділу хребта: перелом 1 шийного хребця (зі зміщенням уламку у спино-мозковий канал).

Критерієм судово-медичної оцінки тяжкості тілесного ушкодження, вказаного у п. б) даних Підсумків, є критерії небезпеки для життя (перелом 1-го шийного хребця із зануренням кісткових уламків у спинномозковий канал), а тому, зазначене тілесне ушкодження, відноситься до тяжкого тілесного ушкодження, відповідно п. 1.5, 2.1.2 та 2.1.3/д/е/ «Правил».

Відповідно до висновку експерта № 042-873-2020 дані медичної документації та ім`я ОСОБА_11 свідчить про те, що під час звернення за медичною допомогою, 22 лютого 2020 року о 07 год 35 хв, у нього мали місце тілесні ушкодження - садна голови.

Відповідно до п. 4.6 та 2.3.5 «Правил», вказані тілесні ушкодження, за ступенем тяжкості, відносяться до Легкого тілесного ушкодження, так як відновлення анатомічної цілісності травмованих ділянок у звичайному клінічному перебігу спостерігається у строк до 6 діб (за критерієм тривалості розладу здоров`я). Виявлені тілесні ушкодження не мають ознак небезпеки для життя.Характер та морфологія виявлених ушкоджень свідчить про те, що вони утворились внаслідок, не менше 1-2 травматичної дії тупим (ми) предметом (ми), характерні властивості якого не відобразилися. Часові дані, наведені в медичній документації, свідчать про те що тілесні ушкодження, були спричинені о 07 год 35 хв 22 лютого 2020 року.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що за ступенем тяжкості відносяться до особливо тяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до 15 років позбавлення волі, тому існують ризики, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, можливість незаконно впливати на потерпілих та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки стороною обвинувачення не обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, оскільки згідно протоколу опитування адвокатом особи за її згодою ОСОБА_12 від 19 серпня 2020 року, він зазначає, що удари потерпілим наносив лише ОСОБА_13 . Також вважає незрозумілим виділення з матеріалів кримінального провадження№0001464 від 22 лютого 2020 року матеріалів досудового розслідування щодо її підзахисного. Крім того, з протоколу пред`явлення для впізнання особи за фотознімками не вдається за можливе ідентифікувати підозрюваного ОСОБА_5 . Також не обґрунтованими є ізазначені слідчим у клопотанні ризики, оскількижодними фактичними даними не підтверджуються. Підозрюваний не переховувався від органів досудового розслідування, добровільно з`явився до слідчого, захисником неодноразово направлялись повідомлення до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві для встановлення необхідності підзахисним приймати участь у слідчих (розшукових) та процесуальних діях. Крім того, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, а саме: одружений, орендує квартиру у м. Києві, працює неофіційно, є інвалідом з дитинства. Також звернула увагу на те, що відносно іншого підозрюваного ОСОБА_13 ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва від 08 липня 2020 року застосовано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту. У зв`язку із чим просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний період доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з його необґрунтованістю. Зазначив, що він не причетний до даного злочину, оскільки він намагався розборонити ОСОБА_13 з потерпілими.

За таких обставин, слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 22 лютого 2020 року Дніпровським УП ГУНП у м. Києві внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0001464.

Постановою прокурора Київської місцевої прокуратури №4 від 13 серпня 2020 року виділено з матеріалів досудового розслідування №0001464 від 22 лютого 2020 року матеріали досудового розслідування щодо вчинення невстановленою особою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України. Виділені матеріали зареєструвати у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0004724 від 13 серпня 2020 року.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

25 серпня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: протоколами прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 22 лютого 2020 року, протоколом огляду місця події від 22 лютого 2020 року з ілюстративною таблицею, протоколами допитів потерпілих від 06, 11 березня 2020 року, протоколом допиту свідка від 13 серпня 2020 року, висновком експерта від 16 червня 2020 року №042-873-2020, висновком експерта від 28 квітня 2020 року №042-674-2020, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 12 березня, 09 квітня 2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Щодо тверджень захисту про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_14 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, то слід зазначити таке.

Слідча суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих матеріалів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, слідча суддя має всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_14 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або розвіяти підозру.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він одружений,без місця реєстрації, має місце проживання у м. Києві, офіційно не працевлаштований, раніше не судимий.

При цьому слідча суддя враховує, що до довідки до акту огляду МСЕК серії 10 ААБ №216785, згідно якої ОСОБА_5 встановлена інвалідність з дитинства по 01 січня 2014 року, не додано жодних підтверджень про проведення чергового переогляду підозрюваним його інвалідності, а тому дана обставина є необґрунтована та не підлягає врахуванню у відповідності до ст. 178 КПК України.

Також при розгляді даного клопотання слідча суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, то слідча суддя критично ставиться до його обґрунтування слідчим, а саме тим, що підозрюваний не працює, тобто не може задовольнити свої матеріальні потреби шляхом отримання офіційного прибутку, тому може вчиняти інші корисливі злочини, оскільки дана вказівка є формальною та не підтверджується жодними матеріалами долученими до клопотання. Більше того, з клопотання вбачається, що ОСОБА_5 раніше не судимий, що по своїй суті зменшує ймовірність зазначеного ризику.

Також, слідча суддя критично ставиться до обґрунтувань ризикуперешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки слідчим у клопотанні даний ризик лише формально зазначений, жодним чином не обґрунтований фактичними даними.
Крім того, слідча суддя вважаєне доведеною стороною обвинувачення такої обставинияк недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам зазначеним у клопотанні, оскільки у клопотанні слідчийлише формально зазначає, щозабезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою неможливо.

Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, можливість незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні.
За наведених обставин, слідча суддя дійшла висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною у нічний період доби залишати житло та з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці.
Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а :
в задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня до 25 жовтня 2020 року, за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
ОСОБА_5 зобов`язано прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 25 жовтня 2020 року включно, такі обов`язки:
не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
утриматись від спілкування з потерпілими, підозрюваним та свідками у даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 15 год 30 хв 28 серпня 2020 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1