Справа № 333/6976/20
Провадження № 1-кп/333/326/21
26 січня 2021 року м. Запоріжжя
Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,
прокурорів: ОСОБА_3
обвинуваченого: ОСОБА_4
захисника обвинуваченого: ОСОБА_5
потерпілого: ОСОБА_6
представника потерпілого: ОСОБА_7
В підготовчому судовому засіданні процесуальний прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає.
Також прокурор звернувся з письмовим клопотанням про відсторонення обвинуваченого ОСОБА_4 від займаної посади начальника Запорізького обласного лісового та мисливського господарства строком на два місяці, посилаючись на те, що за обвинувальний актом злочинні дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 14, ч. З ст. 368 КК України. Відповідно до ст. 12 КК України вказані кримінальні правопорушення є тяжкими. Встановлено, що саме перебування ОСОБА_4 на посаді начальника Запорізького обласного управління лісового та мисливського господарства сприяло вчиненню кримінального правопорушення, оскільки останній мав змогу здійснювати вплив на підлеглих користуючись своїми владними повноваженнями. Окрім цього, ОСОБА_4 обіймаючи посаду начальника Запорізького обласного управління лісового та мисливського господарства, користуючись своїм службовим становищем, може здійснювати тиск на свідків та заявника у кримінальному провадженні. 14.01.2021 до Київської міської прокуратури надійшла заява від потерпілого ОСОБА_8 у якій останній просить вжити заходів забезпечення кримінального провадження та зазначає, що ОСОБА_4 використовую своє службове становище з метою здійснення незаконного впливу на останнього.
Обвинувачений та його захисник проти призначення справи до судового розгляду та задоволення клопотання про відсторонення обвинуваченого від займаної посади заперечували. Вважають, що клопотання прокурора про відсторонення обвинуваченого від займаної посади необґрунтоване, оскільки стороною обвинувачення не доведено наявність достатніх підстав вважати, що перебування ОСОБА_4 на посаді надасть йому можливість незаконними засобами впливати на свідків, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Зазначили, що ОСОБА_4 є державним службовцем, а отримання заробітної плати є єдиним джерелом доходу для його сім`ї. У разі відсторонення його від займаної посади, обвинувачений не матиме змоги отримувати інші доходи для утримання членів своєї сім`ї: дружини, яка перебуває у декретної відпустці та трьох неповнолітніх дітей. При обранні запобіжного заходу Печерським районним судом м. Києва ухвалено рішення від 05 вересня 2020 року, згідно якого, клопотання слідчого ТУ ДБР, розташованого у місті Києві задоволено частково та застосовано до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Крім того, обрано альтернативний запобіжний захід у вигляді застави та покладені на підозрюваного ОСОБА_4 процесуальні обов`язки: не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого,прокурору та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів паспорт для виїзду за кордон, та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, іншими особами, визначеними слідчими або прокурором; носити електродний засіб контролю. Тобто, суд за клопотанням слідчого вже прийняв всі дієві засоби з метою уникнення будь-яких ризиків передбачених діючим кримінально-процесуальним кодексом України, а саме: впливання на свідків, втручання в хід слідства та запобіг будь-яким ризикам.
Захисник обвинуваченого звернувся до суду з письмовим клопотанням про повернення обвинувального акту прокурору, посилаючись на те, що він не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки в обвинувальному акті не конкретизоване обвинувачення та не зазначені відомості, що захист обвинуваченого здійснює адвокат ОСОБА_5 .
Прокурор просив відмовити в задоволенні клопотання захисника обвинуваченого по повернення обвинувального акту прокурора, у зв`язку з безпідставністю.
Потерпілий та його представник просили призначити судовий розгляд кримінального провадження, підтримали клопотання прокурора про відсторонення обвинуваченого від займаної посади, відносно задоволення клопотання захисника обвинуваченого заперечували. Також додатково потерпілий пояснив, що вважає, обвинувачений через свого підлеглого ОСОБА_9 , який є начальником потерпілого, чинить тиск на останнього, оскільки постійно призначаються перевірки його лісництва, не видаються запчастини для техніки, лісорубні квитки, паливо.
Суд, вислухавши думку учасників по справі, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи приходить до наступного висновку.
За змістом п.3 ч.3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору лише у випадку, якщо цей акт не відповідає вимогам цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 статті 291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості:
1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;
2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;
5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;
6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;
7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;
8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);
8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу;
9) дату та місце його складення та затвердження.
Судом встановлено, що обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні складений з дотриманням вказаних вимог.
В обвинувальному акті вказані всі відомості, передбачені ч.2 ст.291 КПК України, та викладені ті фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, зазначені анкетні матеріали кримінального провадження, відомості обвинуваченого, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, так відповідно до обвинувального акту обвинуваченому інкриміновані кримінальні правопорушенні, передбачені ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 368 КК України КК України, зазначено формулювання обвинувачення. Посилання захисника обвинуваченого про невідповідність обвинувального акту вимогам Кримінального процесуального кодексу України не відповідають дійсності, з огляду на вищезазначене клопотання про повернення обвинувального акту не підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що дане кримінальне провадження підсудне Комунарському районному суду м. Запоріжжя. Підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст.314 КПК України, не встановлено. За таких обставин є достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.
Відповідно до ст.27 КПК України кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання і може розглядатися у відкритому судовому засіданні із забезпеченням під час судового розгляду кримінального провадження повного фіксування судового засідання.
Вирішуючи клопотання прокурора про відсторонення обвинуваченого від займаної посади, суд враховує наступне.
Згідно ст. 43 Конституції України, кожен громадянин має право заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, або на яку вільно погоджується. Виходячи з цього будь-які обмеження щодо реалізації вказаного права, у тому числі відсторонення особи від посади під час кримінального провадження, повинні мати обмежений, тимчасовий характер, здійснюватись виключно з підстав та в порядку, передбачених КПК України
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Відсторонення від посади є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ст. 154 КПК України, відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину. Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимог статті 158 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 157 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про відсторонення від посади, якщо слідчий, прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
При вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя, суд зобов`язаний врахувати такі обставини:
1) правову підставу для відсторонення від посади;
2) достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення;
3) наслідки відсторонення від посади для інших осіб.
Під час досудового слідства по даному кримінальному провадженню слідчий звертався до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про відсторонення ОСОБА_4 від займаної посади. Ухвалою слідчого судді даного суду від 11.09.2020 р. було відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про відсторонення ОСОБА_4 від займаної посади, у зв`язку з необґрунтованістю клопотання.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.09.2020 р. відносно ОСОБА_4 по даному кримінальному провадженню був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, з можливістю внесення застави у розмірі 175 760 грн. Покладено на ОСОБА_4 в разі внесення ним застави, наступні обов`язки, а саме: не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, іншими особами, визначеними слідчим або прокурором; носити електронний засіб контролю. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що обвинуваченим ОСОБА_4 внесено вищезазначену суму застави. Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначений до 02 листопада 2020 року включно. В подальшому питання про продовження строку дії вищезазначених обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, в установленому законодавством порядку прокурором не ініціювалося.
З пояснень сторін вбачається, що обвинувачений ОСОБА_4 наразі продовжує займати посаду начальника Запорізького обласного управління лісового та мисливського господарства.
Прокурор в своєму клопотанні зазначає, що ОСОБА_4 обіймаючи посаду начальника Запорізького обласного управління лісового та мисливського господарства, користуючись своїм службовим становищем, може здійснювати тиск на свідків та заявника у кримінальному провадженні. Також посилається на заяву потерпілого про тиск на нього з боку обвинуваченого. Як вбачається з пояснень потерпілого ОСОБА_6 та обвинуваченого, ОСОБА_6 не перебуває у безпосередньому підпорядкуванні обвинуваченого ОСОБА_4 . В судовому засіданні потерпілий зазначив, що обвинувачений тисне на нього через іншу особу керівника потерпілого - ОСОБА_9 . В заяві потерпілого викладені його суб`єктивні припущення, що невидача керівництвом потерпілого йому палива, запчастини для техніки, здійснення перевірок його лісосік, були ініційовані ОСОБА_10 саме з метою тиску на потерпілого. При цьому дані обставини не перевірені ні прокуратурою, ні органом досудового розслідування. Будь-яких належних, достовірних доказів на підтвердження факту тиску саме обвинуваченим ОСОБА_4 на потерпілого, суду не надано.
Клопотання прокурора про відсторонення ОСОБА_4 від займаної посади не містить всіх необхідних даних, визначених ст. 155 КПК України, а саме в ньому не зазначено якими саме незаконними засобами обвинувачений впливатиме на свідків та інших учасників кримінального провадження або яким саме способом протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню.
З пояснень сторони захисту вбачається, що на утриманні обвинуваченого перебувають троє дітей та його дружина, яка знаходиться в декретній відпустці. Прокурором дана обставина не заперечувалась та не спростовувалась. Таким чином, відсторонення ОСОБА_4 від займаної посади буде мати негативні наслідки для його членів родини, які перебувають на його утриманні.
З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про відсторонення обвинуваченого від посади не підлягає задоволенню, оскільки прокурором в судовому засіданні не доведена наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик того, що обвинувачений, перебуваючи на своїй посаді, буде впливати на свідків, потерпілого, чи іншим способом перешкоджати кримінальному провадженню, і що такий захід як відсторонення від займаної посади обвинуваченого, зможе запобігти цьому ризику.
Керуючись ст.ст. 314-316, 372, 392 КПК України, суд, -
В задоволенні клопотання прокурора про відсторонення обвинуваченого ОСОБА_4 від займаної посади відмовити.
Справу розглядати суддею одноособово.
Визначити склад осіб, які будуть, брати участь у судовому розгляді: прокурор, обвинувачений та його захисник, потерпілий та його представник.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути внесені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя Комунарського районного суду
м. Запоріжжя ОСОБА_1