н/п 1-кс/953/5830/20
"28" липня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретарів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
прокурора - ОСОБА_4 ,
слідчого - ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,

Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.04.2020 р. з 01.00 до 02.00 за місцем свого мешкання ОСОБА_7 нанесла своїй малолітній дочці ОСОБА_7 ножові поранення, у т.ч. і в життєво-важливі органи, від яких остання померла. Переконавшись, що малолітня ОСОБА_9 не подає ознак життя, ОСОБА_7 відокремила голову потерпілої від тіла та, поклавши її до полімерного пакету, залишила місце вчинення злочину.
Таким чином, на думку слідчого, ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 115 КК України - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, вчинене відносно малолітньої дитини, з особливою жорстокістю.
30.04.2020 об 10.20 в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримана за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.
30.04.2020 органом досудового розслідування ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України та в цей же день ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) діб - до 28.06.2020, без визначення застави.
25.05.2020 ОСОБА_10 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
На теперішній час підозрювана ОСОБА_11 перебуває в Державній установі «Дніпропетровська установа виконання покарань № 4».
На обґрунтування клопотання слідчий просить суд врахувати необхідність завершення проведення призначеної стаціонарної судово-психіатричної експертизи та проведення ряду процесуальних дій, що мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, для чого необхідний додатковий час, не менше шести місяців, а саме до 30.09.2020.
Прокурор у судовому засіданні підтримав подане слідчим клопотання, просив про його задоволення.
Підозрювана ОСОБА_7 перебуває в Державній установі «Дніпропетровська установа виконання покарань № 4», від участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовилась, що не перешкоджає розгляду клопотання по суті..
Захисник підозрюваної у судовому засіданні при прийнятті рішення покладалась на розсуд суду.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, та дослідивши надані матеріали, встановив наступне.
30.04.2020 органом досудового розслідування ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
30.04.2020 р. ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова відносно ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) діб - до 28.06.2020, без визначення застави.
22.06.2020 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова строк проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи підозрюваної ОСОБА_12 продовжений в межах строку досудового розслідування до 30.07.2020.
Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_13 підозри у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_7 підозри підтверджується зібраними під час розслідування кримінального провадження доказами, а саме протоколами огляду місця події, протоколом огляду трупу, протоколами допитів працівників УПП в Харківській області ДПП Національної поліції України ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 щодо обставин затримання ОСОБА_7 , протоколами допиту свідків ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , висновками молекулярно-генетичних та медико-криміналістичних експертиз, а також іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено керівником Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області до 30.07.2020.
22.06.2020 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова строк тримання підозрюваної ОСОБА_12 продовжений в межах строку досудового розслідування до 30.07.2020.
У даному кримінальному провадженні виконано значний обсяг слідчих дій, спрямованих на отримання та перевірку доказів.
Разом з тим, закінчити розслідування у строк до 30.07.2020 немає можливості, внаслідок особливої складності кримінального провадження, оскільки для закінчення досудового розслідування, з метою неупередженого виконання вимог чинного кримінального процесуального кодексу України, необхідно виконати наступне:
- закінчити проведення додаткової судово-медичної експертизи;
- закінчити проведення додаткових судових молекулярно-генетичних експертиз;
- закінчити проведення стаціонарної судово-психіатричної експертиз підозрюваної ОСОБА_12 ;
- вирішити питання щодо остаточної кваліфікації дій ОСОБА_12 ;
- відкрити матеріали досудового розслідування та ознайомити з ними сторони кримінального провадження;
- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.
З урахуванням викладеного, у органу досудового розслідування наявні вагомі підстави потреби додаткового часу для проведення вищевказаних процесуальних дій.
Результати проведення вказаних слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні та можуть бути використані під час судового розгляду, однак їх отримання потребує додаткового часу, не менше, ніж два місяці, тобто до 30.09.2020.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора.
З урахуванням вищенаведеного, у органу досудового розслідування наявна обґрунтована потреба в отриманні додаткового часу, необхідного для завершення проведення судових експертиз та проведення ряду процесуальних дій для закінчення досудового розслідування до п`яти місяців, тобто до 30.09.2020.
На підставі викладеного, приймаючи до уваги що результати проведення вищезазначених слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні
Відповідно до ст. 295-1 ч. 1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.
Згідно ст. 294 ч. 3, 4 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 4 частини третьої статті 219 цього Кодексу, такий строк може бути продовжений у межах строків, встановлених пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу:
1) до трьох місяців - керівником місцевої прокуратури, керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступником Генерального прокурора;
2) до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора;
3) до дванадцяти місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим із Генеральним прокурором чи його заступниками.
Строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців - внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців - внаслідок виняткової складності провадження.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
На даний час трьохмісячний строк досудового розслідування у кримінальному провадженні спливає 30.07.2020, але завершити досудове розслідування в строк 3 місяці, не виявляється можливим, у зв`язку з тим, що потребує додаткового часу проведення призначеної стаціонарної судово-психіатричної експертизи та проведення ряду процесуальних дій, що мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, викоання інших слідчих та процесуальних дій, необхідність яких може виникнути в ході досудового розслідування.
Вказані слідчі та процесуальні дії мають важливе значення для судового розгляду, оскільки направлені на збирання доказів, з метою повного, всебічного та неупередженого встановлення всіх обставин вчинених кримінальних правопорушень.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, серед іншого, висновки судових експертиз та інше.
Крім того, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, вказано й у підпункті «а» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною. З даного приводу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 25 липня 2000 року у справі «Маттоціа проти Італії» зазначив, що «…обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь «детальності» інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.». При цьому, Європейський суд з прав людини також вказав «…межі гарантій, передбачених підпунктом «а» пункту 3 статті 6 Конвенції, мають оцінюватись, зокрема, у світлі більш загального права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції. У кримінальних справах надання повної та докладної інформації щодо висунутих особі обвинувачень, які в подальшому можуть бути сприйняті судом як юридична кваліфікація діяння, є неодмінною передумовою забезпечення справедливості провадження.» (рішення: від 9 березня 2011 року у справі «Жупнік проти України», від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції»).
Так, прокурором в судовому засіданні було доведено те, що вказані в клопотанні слідчі та процесуальні дії не могли бути виконанні в строк передбачений ст. 219 КПК України, оскільки органом досудового розслідування станом на час звернення до суду не отримано висновок призначеної стаціонарної судово-психіатричної експертизи, без отримання якого неможливо дійти однозначних висновків щодо осудності особи, після чого належним чином дослідити обставини вчиненого кримінального правопорушення, надати належну кваліфікацію діям підозрюваної, дослідити всі наявн докази в їх сукупності та надати їм відповідну правову оцінку.
На підставі наведеного, керуючись ст. 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя - ОСОБА_1