Справа № 333/3923/20
Провадження № 1-кс/333/790/20
УХВАЛА
Іменем України
23 липня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі Комунарського районного суду м. Запоріжжя, клопотання старшого слідчого Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Комунарського відділу Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 00020072 від 22 липня 2020 року та додані до нього матеріали відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, українця, громадянина України, освіта середньо технічна, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
- 01.02.2012 року Жовтневим районним судом м. Запоріжжя за ч. 2 ст. 186 КК України до позбавлення волі на строк 4 роки. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з випробувальним терміном 4 роки;
- 06.12.2012 року Жовтневим районним судом м. Запоріжжя за ч. 4 ст. 187, ст. 69 КК України до позбавлення волі на строк 5 років. На підставі ч. 4 ст. 70 КК України поглинуто покарання призначене за вироком Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 01.02.2012 року та остаточно призначено покарання 5 років позбавленні волі. Звільнений 02.11.2015 року умовно-достроково з невідбутим терміном 1 рік 2 місяці та 18 днів.;
- 19.10.2016 року Комунарським районним судом м. Запоріжжя за ч. 2 ст. 146 КК України до позбавлення волі на строк 1 рік, 4 місяці та 10 днів. В строк відбування покарання зараховано строк тримання під вартою, з застосуванням ч. 5 ст. 72 КК України починаючи з 15.02.2016 року по день винесення вироку, запобіжний захід у виді тримання під вартою скасовано, звільнено з під-варти у залі судового засідання;
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
23 липня 2020 року до слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
У клопотанні зазначено, що Комунарське відділення поліції Дніпровського ВП Головного управління Національної поліції в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002072, внесене до ЄРДР 22 липня 2020 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Короткий виклад фактичних обставин, суть і правова кваліфікація кримінального правопорушення
Слідчий у клопотанні зазначає, що у ході досудового розслідування встановлено, що 21 липня 2020 року, приблизно о 22 годині 55 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись біля магазину «АТБ» по вул. Космічна, буд. 45-Б, в ході раптового виниклого конфлікту з раніше невідомим йому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи з мотивів раптово виниклих особистих неприязних відносин, маючи прямий умисел на нанесення тяжких тілесних ушкоджень, наніс два удари по черзі кулаками правої та лівої руки по голові ОСОБА_7 , спричинивши при цьому останньому, згідно довідки КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» ЗМР від 22.07.2020 року, тілесні ушкодження у вигляді тяжкої відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, набряку головного мозку, субарахноїдального крововиливу, відкритого перелому кістки склепіння та черепу зліва, забою м`яких тканин голови, які є небезпечними для життя за здоров`я під час заподіяння та відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що кваліфікується як умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.
Обґрунтування клопотання
Як зазначає слідчий, 22 липня 2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
У клопотанні зазначено, що підозра підтверджується усіма доказами у сукупності, а саме, даними, встановленими з: протоколу огляду місця події - ділянки місцевості біля входу до магазину «АТБ» по вул. Космічній, 45-б в м. Запоріжжі; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 , протоколу допиту свідка ОСОБА_9 , протоколу допиту свідка ОСОБА_10 , протоколу допиту свідка ОСОБА_11 , протоколу допиту свідка ОСОБА_12 , протоколу допиту свідка ОСОБА_13 , протоколу допиту свідка ОСОБА_14 , протоколу допиту та додаткового допиту свідка ОСОБА_15 , протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_15 , протоколу огляду речей ОСОБА_5 22.07.2020 року та пояснень підозрюваного ОСОБА_5 .
Слідчий також наводить аргументи щодо наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду у зв`язку з тим, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі за вчинення тяжкого злочину, з метою ухилення від покарання; незаконно впливати на потерпілого та свідків в цьому ж кримінальному провадженні з метою зміни ними показань для уникнення кримінальної відповідальності; вчинити інше кримінальне првапорушення, про що свідчить наявність у ОСОБА_5 непогашених судимостей за вчинення корисливих кримінальних правопорушень та стійкої тенденції до продовження злочинної діяльності для забезпечення злочинного заробітку.
Доводи сторін
Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав клопотання, попросив його задовольнити. У своєму виступі він вказав на ключові аспекти клопотання, а саме на доведеність обґрунтованості підозри та ризики. Крім того, прокурор стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують, оскільки при обранні особистого зобов`язання та домашнього арешту підозрюваний зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, житла, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого. В
Адвокат ОСОБА_6 проти задоволення вказаного клопотання заперечував, просив обрати його підзахисному більш м`який запобіжний захід. Зазначив, що відсутні ризики, на які вказує сторона обвинувачення, підозра не обґрунтована. З протоколів допиту свідків неможливо встановити з чиєї вини почався конфлікт: з вини його підзахисного чи потерпілого. Крім того, ОСОБА_5 офіційно працевлаштований, тому, перебуваючи на волі, зможе фінансово допомагати потерпілому у лікуванні, одружений, позитивно характеризується за місцем роботи та місцем проживання.
Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання. Він вказав, що свою вину визнає частково. Дійсно між ним та потерпілим виник конфлікт, в ході якого він наніс два удари по обличчю потерпілому, в результаті яких останній впав на землю і вдарився головою. Одразу після цього він пішов додому. Зранку йому подзвонили з райвідділу і слідчий попросив прийти для спілкування. Приблизно о 06 годині 40 хвилин він самостійно прийшов до слідчого у райвідділ. Пізніше того ж дня йому було пред`явлено підозру. Просив обрати більш м`який запобіжний захід, пояснюючи це тим, що він має бажання допомагати потерпілому у лікуванні, однак перебуваючи під вартою він не зможе цього зробити.
Вислухавши прокурора, адвоката та підозрюваного, перевіривши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, зазначеного у мотивації суду.
Мотивація суду.
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Комунарського відділу Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, а також долучено розпис ОСОБА_5 та його захисника щодо вручення останнім 23.07.2020 року об 12 год. 30 хв. копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.
Слідчий суддя досліджує такі обставини:
1.Чи може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 (ч. 2 ст. 183 КПК України) та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України).
2.Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий.
3.Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4.Обставини згідно ст. 178 КПК України (вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я тощо).
5. Які обов`язки покладаються на особу у разі задоволення клопотання про запобіжний захід (ст. 194 КПК України).
Дослідження обставин, зазначених у пункті 4 вище доцільно здійснювати в межах окремих питань, для яких ці обставини мають значення.
Чи може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України)
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до конкретно визначених категорій осіб (ч. 2 ст. 183 КПК України). Зокрема, тримання під вартою може бути застосоване до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Слідчий суддя оцінює матеріали клопотання та доводи сторін лише на предмет можливості застосування такого запобіжного заходу відповідно до формальних вимог статті 183 КПК України. Для цього, зокрема, необхідно встановити факт вручення підозри ОСОБА_5 та, відповідно, встановлення чи спростування факту набуття ним процесуального статусу підозрюваного.
Повідомлення про підозру
Особа набуває статусу підозрюваного у випадку 1) повідомлення їй про підозру або 2) якщо особа була затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення або 3) якщо щодо неї складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України). Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання (ч. 2 ст. 278 КПК України). До повідомлення про підозру також висуваються вимоги щодо змісту, визначені ст. 277 КПК України.
Сторона обвинувачення зазначає, що 22.07.2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру о 13 годині 37 хвилин, сторона захисту не заперечує проти цього твердження. Цей час також зазначено у самому повідомленні про підозру.
З урахуванням наданого слідчому судді тексту повідомлення про підозру, слідчий суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру було складено з дотриманням вимог, визначених статтею 277 КПК України.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 було належно повідомлено про підозру, а тому він має статус підозрюваного у цьому провадженні за ч. 1 ст. 121 КК України. Оскільки санкція статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, відповідно, до ОСОБА_5 може бути застосовано або обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Обґрунтованість підозри.
Сторона обвинувачення зазначає, що обґрунтованість підозри доведена доказами, зазначеними у клопотанні. Прокурор зазначає, що у клопотанні є докази, що вказують на наявність підстав для підозри ОСОБА_5 , і що така підозра є обґрунтованою.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві відсутнє чітке визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя також звертає увагу на правову кваліфікацію кримінального правопорушення у підозрі. Так, ОСОБА_5 інкримінується умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння. Необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме це кримінальне правопорушення). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час судового розгляду справи.
Звертаючись до матеріалів клопотання, слідча суддя зазначає, що ОСОБА_5 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, а саме, даних, встановлених з протоколу огляду місця події - ділянки місцевості біля входу до магазину «АТБ» по вул. Космічній, 45-б в м. Запоріжжі від 22.07.2020 року; протоколу огляду предмета від 22 липня 2020 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 22.07.2020 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 22.07.2020 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 22.07.2020 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 22.07.2020 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 22.07.2020 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_13 від 22.07.2020 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_14 від 22.07.2020 року; протоколів допиту та додаткового допиту свідка ОСОБА_15 від 22.07.2020 року; протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_15 від 22.07.2020 року; протоколу огляду речей ОСОБА_5 22.07.2020 року та пояснень підозрюваного ОСОБА_5 від 22.07.2020 року
Зважаючи на викладене, слідчий суддя переконаний, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_5 дій, що кваліфікуються за ч. 1 ст. 121 КК України.
Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий.
Далі, слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про три такі ризики.
Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив про те, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів, а у справі «Амбрушкевич проти Польщі» (Ambruszkiewicz v. Poland № 7/03 від 04.05.2006) наголосив на тому, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним способом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину (кримінального правопорушення), а також тяжкості ймовірного покарання.
Прокурор зазначає, що кримінальне правопорушення (злочин), який інкримінується ОСОБА_5 є тяжким, оскільки санкція статті передбачає покарання від 5 до 8 років.
Вказані обставини свідчать про те, що підозрюваний, будучі обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення та покарання, яке загрожує у разі визнання його винуватим, може здійснити спроби переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване йому кримінальне правопорушення.
При цьому, слідчий суддя вважає, що приймаючи до уваги суворість покарання, яке передбачено за вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 може визнати, що негативні наслідки від спроби переховуватися, створять для нього меншу шкоду, ніж ймовірність бути притягнутим до кримінальної відповідальності з призначенням відповідного покарання. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.
Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.
Ризик незаконного впливу на потерпілу на свідка.
Також, згідно пред`явленої ОСОБА_5 підозри, останній підозрюється у умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння.
Перевірка доведеності пред`явленого обвинувачення здійснюється судом під час його розгляду по суті. За змістом ст.ст. 23, 95 КПК України показання потерпілих та свідків у кримінальному провадженні суд отримує усно безпосередньо у судовому засіданні і саме такими показаннями може обґрунтовувати свої висновки.
Оскільки досудове розслідування наразі ще триває, то, на думку слідчого судді, залишається існувати ризик незаконного впливу підозрюваного на потерпілого та свідків, який, на переконання слідчого судді, з урахуванням конкретних обставин вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, є суттєвим.
Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
На теперішній час не знайшов свого підтвердження ризик того, що перебуваючи на волі, підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення для забезпечення злочинного заробітку, оскільки жодних доказів на підтвердження цього ризику слідчому судді не надано. Так, на теперішній час ОСОБА_5 має стійкій соціальні зв`язки (одружений), має постійне місце проживання та офіційно працевлаштований (за місце проживання та місцем роботи характеризується позитивно).
Слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України). Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд повинен виносити вмотивовані рішення (наприклад, Рішення Великої Палати у справі Moreira Ferreira проти Португалії (no. 2) від 11 липня 2007 року, Заява № 19867/12, параграф 84). Вмотивованість вимагає від суду чітко вказати на підстави тієї чи іншої аргументації.
Оскільки встановлено наявність двох ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).
Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.
Оскільки слідчим суддею встановлено ризик переховування від слідства, ризик впливу на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, наявність цих ризиків підтверджена достатніми доказами, слідчий суддя вважає, що стосовно ОСОБА_5 необхідно встановити запобіжний захід на час проведення розслідування, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.
Застава
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Враховуючи вимоги ч. 5 ст. 182 КПК України та той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 має стійки соціальні зв`язки (одружений), постійне місце проживання та офіційно працевлаштований, і за місцем проживання і за місцем роботи характеризується позитивно, виявив бажання фінансово допомагати потерпілому у лікуванні, тому, з урахуванням майнового стану підозрюваного, визначається можливість застосувати заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Згідно Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 липня 2020 року становить 2197 грн.
Таким чином, ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі 43940 (сорок три тисячі дев`ятсот сорок) грн.
У разі внесення вказаної застави на підозрюваного ОСОБА_5 покладаються наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду,
- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду,
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Згідно з ч. 8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.
З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 3, 176, 177, 178, 183, 184, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Комунарського відділу Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 00020072 від 22 липня 2020 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в ДП «Запорізький слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до 18 вересня 2020 року (включно).

Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Строк тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою рахувати з моменту його фактичного затримання з 06 год. 43 хв. 22.07.2020 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України. ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі 43940 (сорок три тисячі дев`ятсот сорок) грн.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду,

- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити підозрюваній особі наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Запорізького апеляційного суду.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено 24 липня 2020 року.

Слідчий суддя
Комунарського районного суду
м. Запоріжжя ОСОБА_1