Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9783/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2020 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту у кримінальному провадженні, -

В С Т А Н О В И В:

01.09.2020 року до Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ОСОБА_3 , в якій він просить: 1) Скасувати постанову слідчого СВ Подільського РВ ГУ МВС України від 04.01.2009 року ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 07-7739 про накладання арешту на нерухоме майно ( квартиру) за адресою: АДРЕСА_1 ; 2) Зняти арешт з квартири АДРЕСА_2 , що був накладений постановою слідчого ОСОБА_4 слідчого відділу Подільського РВ ГУ МВС України від 04.01.2009 року в рамках кримінального провадження № 07-7739, яка винесена 04.01.2009 року; 3) Зняти заборону КП «Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності нерухомого майна» вчиняти будь - які дії щодо квартири АДРЕСА_2 , що буда накладена постановою слідчого ОСОБА_4 слідчого відділу Подільського РВ ГУ МВС України від 04.01.2009 року в рамках кримінального провадження № 07-7739, яка винесена 04.01.2009 року.

Вивчивши подані документи, слідчий суддя вважає, що зазначене вище клопотання підлягає поверненню за таких підстав.

До повноважень слідчого судді суду належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч.1 ст.3 цього Кодексу).

Відповідно до ст.174 ч.1 КПК України під час досудового розслідування кримінального провадження право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна є у власника (володільця) майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна.

Отже, умовами розгляду слідчим суддею клопотання про скасування арешту у кримінальному провадженні є такі: 1) воно подається під час досудового розслідування у кримінальному провадженні; 2) таке клопотання подається власником (володільцем) арештованого майна; 3) цей власник (володілець) цього майна не був присутнім при розгляді слідчим суддею питання про його арешт.

Згідно поданих документів вбачається, що постановою слідчого ОСОБА_4 слідчого відділу Подільського РВ ГУ МВС України від 04.01.2009 року в рамках кримінального провадження № 07-7739 було накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, до прийняття законного рішення по кримінальній справі, за адресою: АДРЕСА_1 .
Зазначений вище об`єкт нерухомого майна (квартира), належить ОСОБА_3 на праві приватної власності, на підтверджується чого заявником подано Договором купівлі-продажу квартири від 19.11.2007 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 , реєстр. № 3698, та Реєстраційне посвідчення №037047 Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна.
З витягу з кримінального провадження № 0000479 від 18.02.2017 року вбачається, що кримінальна справа № 07-7739 повернута на додаткове розслідування в частині епізоду пов`язаного із вчиненням у 2007 році ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 шахрайського завододіння квартирою АДРЕСА_2 .
Як вбачається з наданих документів, вироком Деснянського районного суду міста Києва від 12 березня 2013 року (справа №1-16/12, провадження №1/754/2/13) ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 визнано винним за статтею 190 ч. 4 КК України та призначено їм покарання у вигляді позбавлення волі з конфіскацією всього майна, що належить їм на праві особистої власності.
Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 03 квітня 2014 року відмовлено в задоволенні апеляційної скарги на Вирок Деснянського районного суду міста Києва від 03 грудня 2013 року та зазначений Вирок залишено без змін.
05 травня 2014 року Деснянським районним судом міста Києва видано виконавчий лист по справі № 1/754/2/13.
Так, кримінальне провадження № 07-7739 від 04.01.2009 року, в рамках якого було накладено арешт на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , було завершено шляхом винесення відповідного вироку та притягнення винних осіб до відповідальності. Крім цього, зазначений вище арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , накладався Постановою слідчого ОСОБА_4 слідчого відділу Подільського РВ ТУ МВС України від 04.01.2009 року до прийняття законного рішення по кримінальній справі.
Отже, вищевказане клопотання про скасування арешту не підлягає розгляду слідчим суддею, оскільки стадія досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні вже закінчена.
Щодо власника об`єкта нерухомого майна, суд звертає увагу на те, що адвокатом подані документи щодо права власності 2007 року, з якого пройшло 13 років, а відтак стан такого власника є неактуальним, з урахуванням наведено суд зазначає, що у відповідності до реєстраційного законодавства, Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно містить актуальні на дату та час звернення до суб`єкта державної реєстрації прав, відомості про зареєстровані речові права на нерухоме майно, їх обтяження, а також відомості з його невід`ємної архівної складової частини або про відсутність зареєстрованих речових прав на нерухоме майно, їх обтяжень.
Так, приписами ч.1 ст.26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
А відтак, заявником не підтвердженого свого процесуального статусу як представника саме власника (володільця) майна, щодо якого вирішено питання про його арешт, та, тим самим, права на звернення з вищевказаним клопотанням до слідчого судді.

В зв`язку з тим, що заявником не підтверджений слідчому судді процесуальний стан осіб як володільця (власників) майна, який саме і надає право особі на звернення до суду в межах кримінального провадження.

Вказані обставини дають слідчому судді вважати, що з клопотанням звернулась особа, що не має право на звернення до слідчого судді. Отже, розгляд вищевказаного клопотання не може бути призначений в судове засідання.

Чинним КПК України не передбачено можливості залишення клопотання без руху.
Відповідно до ст.9 ч.6 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України. Одними з таких засад є законність (ст.7 ч.1 п.2 КПК України).

Крім того, слід звернути увагу заявника на те, що повноваження слідчого судді розповсюджуються на стадію лише досудового розслідування у кримінальному провадженні, тоді як заявником подається копія Вироку у кримінальному провадженні, а відтак, в разі перебування кримінального провадження на розгляді в суді саме суд, а не слідчий суддя, має вирішувати питання про скасування арешту.
Таким чином, вищевказане клопотання слід повернути особі, що його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права особи повторно звернутись до суду у встановленому законом порядку, підтвердивши статус власника (володільця) майна, що зумовлює процесуальне право на звернення до слідчого судді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 9, 132, 369-372, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту , - повернути особі, що його подала.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.
Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1