Дата документу 14.09.2020 Справа № 937/4097/20
запорізький апеляційний суд
Провадження № 11-сс/807/1079/20 Доповідач у 2-й інстанції ОСОБА_1
Єдиний унікальний №937/4097/20
УХВАЛА
про повернення апеляційної скарги

14 вересня 2020 року м.Запоріжжя

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 19 серпня 2020 року,-

ВСТАНОВИВ
Вказаною ухвалою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_2 на бездіяльність Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Мелітополі, щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення начальником ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На зазначену ухвалу слідчого судді ОСОБА_2 була подана апеляційна скарга.
Перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає поверненню, з огляду на наступне.
Відповідно до вимог ч.2 ст.396 КПК в апеляційній скарзі зазначаються: найменування суду апеляційної інстанції; прізвище, ім`я та по батькові (найменування), місце проживання (перебування) особи, яка подає апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; судове рішення, яке оскаржується, і назва суду, який його ухвалив; вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення; клопотання особи, яка подає апеляційну скаргу, про дослідження доказів; перелік матеріалів, які додаються.
Вказані вимоги КПК України ОСОБА_2 при поданні апеляційної скарги дотримано не було.
11 вересня 2020 року на адресу апеляційного суду надійшла скарга ОСОБА_2 , яка взагалі не містить будь-яких вимог та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість рішення слідчого судді, не зазначено судове рішення, яке оскаржується і назва суду, який його ухвалив, а лише прізвище судді. Також не зазначено, яке рішення необхідно прийняти апеляційному суду за наслідками розгляду його апеляційної скарги.
Таким чином, подана ОСОБА_2 апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді не відповідає вимогам ст.396 КПК.
Разом з цим, під час апеляційного перегляду рішень слідчих суддів апеляційний суд не вправі ухвалювати рішення про залишення апеляційної скарги без руху та про її повернення, якщо особа не усунула недоліків, оскільки положення ст.398 КПК, части 1, 2 та п.1 ч.3 ст.399 КПК застосовуються до апеляційних скарг, поданих на судові рішення, передбачені частинами 1, 2 ст.392 КПК, а що стосується оскарження судових рішень, передбачених ч.3 ст.392 КПК (ухвали слідчого судді), то застосування підлягають положення ст.422 КПК.
Зазначені висновки викладені у постанові об`єднаної палати Верховного Суду від 18 листопада 2019 року (справа №686/24639/17, провадження №51-5496 кмо 18).
Крім того, відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.395 КПК апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Відповідно до вимог ч.1 ст.376 КПК судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому, головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.
Тобто, за змістом ст.376 КПК дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.
Зважаючи на те, що постановлення ухвали слідчим суддею не пов`язане з вирішенням справи по суті, а рівень складності скарг, які передаються на розгляд слідчим суддям, зазвичай не є таким, що потребує значного часу для складання ухвали щодо їх вирішення, оголошення слідчим суддею в порядку ч.2 ст.376 КПК лише резолютивної частини ухвали має місце переважно у виняткових випадках та жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження.
Зазначене узгоджується з висновками об`єднаної палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 27 травня 2019 року (справа №461/1434/18, провадження №51-6470 кмо 18), відповідно до яких у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч.2 ст.376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.
Разом з цим, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч.1 ст.117 КПК.
Згідно наданих судді-доповідачу матеріалів, ухвала слідчого судді від 19 серпня 2020 року була проголошена без ОСОБА_2 , оскільки останній залишив зал судового засідання, у зв`язку з чим строк апеляційного оскарження для нього обчислюється з дня отримання ним копії судового рішення.
Зазначене узгоджується з висновками об`єднаної палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 04 листопада 2019 року (справа №760/12179/16-к, провадження №51-9550 кмо 18), відповідно до яких якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.
Статтею 398 КПК визначено, що апеляційна скарга, яка надійшла до суду апеляційної інстанції, не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу. Отримавши апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її на відповідність вимогам статті 396 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.
Апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення, вказана норма передбачена п4. ч.3 ст.399 КПК.
На етапі підготовки до апеляційного розгляду суддя-доповідач має у своєму розпорядження лише апеляційну скаргу подану скаржником і ймовірну копію оскаржуваного рішення (отриману з ЕРСР (за номером вказаним у супровідному листі), а отже (за умови, що саме це судове рішення оскаржується), може також встановити факт подання апеляційної скарги протягом визначеного законом строку або після його закінчення.
З цієї копії вбачається, що ухвала слідчим суддею була проголошена 19 серпня 2020 року без ОСОБА_2 , оскільки останній залишив зал судового засідання, апеляційна скарга останнім була подана 02 вересня 2020 року, про що свідчить штамп суду на апеляційній скарзі, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження (кінцевий строк 25.08.2020 року).
При цьому клопотання про поновлення вказаного строку апелянт не заявив, не вказав коли саме отримав копію ухвали слідчого судді. Обставин, які б вказували на поважність пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, ОСОБА_2 також не наведено.
Якщо апеляційна скарга подана після закінчення строку на апеляційне оскарження і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку, а також не вказує причини пропуску, суддя-доповідач позбавлений можливості оцінити ці обставини і прийняти рішення про поновлення строку, оскільки суд не наділений правом самостійно збирати докази щодо поважності такого пропуску.
Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.
За таких обставин, апеляційна скарга підлягає поверненню ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді і відсутності клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, що не позбавляє останнього права повторно звернутися з апеляційною скаргою та з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Керуючись ст.399 КПК України, суд, -
ухвалив
повернути ОСОБА_2 апеляційну скаргу, подану на ухвалу слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 19 серпня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_2 на бездіяльність Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Мелітополі, щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення начальником ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження наведеного судового рішення і відсутності клопотання про поновлення цього строку.
Копію ухвали разом з апеляційною скаргою надіслати ОСОБА_2 .
Ухвала Запорізького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, проте може бути оскаржена учасниками судового провадження протягом трьох місяців з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя ОСОБА_1