№ 1-кс/755/4062/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" вересня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Республіки Таджикистан, без громадянства, із неповною середньою освітою, не одруженому, офіційно не працюючому, без реєстрації на території України, зі слів проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, однак, 29.05.2020 року Київською місцевою прокуратурою № 4 направлено до Дніпровського районного суду м. Києва обвинувальний акт за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

перекладача ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що 05.09.2020 року, о 23 годині 13 хвилин, ОСОБА_9 , спільно зі своїм чоловіком ОСОБА_10 та сестрою ОСОБА_11 , перебували за адресою: АДРЕСА_2 , у кальян-барі «Густой», де сиділи за столом та відпочивали. У цей час, ОСОБА_12 знаходився неподалік вказаного закладу та спостерігав за відпочиваючими та в останнього виник прямий злочинний умисел, спрямований на повторне, відкрите викрадення чужого майна, а саме - мобільного телефону марки «iPhone», моделі «11 Pro», білого кольору, ІМЕІ1 НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , який був у рожевому силіконовому бампері, всередині якого була сім-картка НОМЕР_3 , загальною вартістю 35 200 гривень, належний потерпілій ОСОБА_9 , який в цей час зберігався на столі.Реалізуючи свій прямий злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, з корисливих спонукань, діючи повторно, з метою власного протиправного збагачення, користуючись сприятливою обстановкою, яка склалася, а саме те, що стіни закладу являли собою зелені густі насадження дерев, а також те, що телефон потерпілої лежав на краю стола, ближче до насаджень, діючи раптово, усвідомлюючи, що його дії носять відкритий характер для ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ОСОБА_13 просунув голову крізь насадження та правою рукою відкрито викрав вказаний мобільний телефон, належний потерпілій ОСОБА_9 .Після цього, ОСОБА_13 разом з відкрито викраденим майном з місця вчинення злочину зник, а викраденим розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілій ОСОБА_9 матеріальної шкоди на загальну суму 35200гривень.

Таким чином, ОСОБА_12 своїми умисними діями, які виразились у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненого повторно, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

06 вересня 2020 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_14 інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 06.09.2020 року за адресою: м. Київ, пр-т Павла Тичини, 8;протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ;протоколом проведення обшуку від 06.09.2020 року за адресою: м. Київ, пр-т Миру, 2/1, автомобілю «Шевролет Авео», д/н НОМЕР_4 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_17 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_18 ;іншими доказами в їх сукупності.

Беручи до уваги те, що на даний час існують ризики, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_12 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним із санкцією статі, яка йому інкримінується, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може незаконно впливати на свідків, з метою схилити до дачі неправдивих показів у судовому засіданні;може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у тому числі не з`являтися до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій;може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не працевлаштований та не має постійного джерела доходу, а тим більше, постійного місця проживання. Інші, більш м`які запобіжні заходи, не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.Саме запобіжний захід, пов`язаний з ізоляцією від суспільства, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Крім того, вік і стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_8 не перешкоджає йому перебувати в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки підозра є обґрунтованою, підтверджується зібраними на даний час доказами. Крім того, клопотання обумовлене тим, що підозрюваний ОСОБА_12 вже притягується до кримінальної відповідальності в межах іншого кримінального правопорушення, зокрема, не має постійного місця проживання на території України, не має соціальних зв`язків, схильний до вчинення кримінальних правопорушень. Крім того, зазначив, що підозра обґрунтовується також наявними доказами, оскільки було проведено впізнання та допитано свідків, потерпілу, які чітко вказують на підозрюваного, а також було знайдено телефон потерпілої та підозрюваного було затримано, тому прохав клопотання задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечив проти застосування до підозрюваного ОСОБА_19 заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки до обов`язків прокурора входить наведення доказів в обґрунтування підозри, а ризики є вторинними. Достатність доказів може бути підтверджена конкретними доказами. Щодо кваліфікації, то вважає її невірною в частині повторності, оскільки обвинувального вироку не ухвалено, а щодо кримінального провадження, яке скероване до суду, то все це лише зі слів прокурора, у зв`язку з чим, прохав відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_12 , за участю перекладача, підтримав думку свого захисника.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 5 ст. 193 КПК України, будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Відповідно до ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Судом було встановлено, що 06.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004965 були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Клопотання слідчого погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_5 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.
Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 06.09.2020 року, ОСОБА_12 був затриманий 05.09.2020 року о 23 годині 35 хвилин, відповідно до ст. 208 КПК України без ухвали слідчого судді. Тому, саме вказаний час (23 година 35 хвилин 05.09.2020 року) є моментом затримання ОСОБА_8 у розумінні вимог ст. 209 КПК України.
06 вересня 2020 року ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_14 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0004965від 06.09.2020 року; рапортом працівника поліції від 05.09.2010 року; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу дію від 05.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 06.09.2020 року; протоколом допиту потерпілої від 06.09.2020 року; протоколом обшуку від 06.09.2020 року; протоколами допиту свідків від 06.09.2020 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 06.09.2020 року; повідомленням про підозру від 06.09.2020 року.

Крім того, у судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень ч. 5 ст. 132 КПК України, не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри.
При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак, відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст.178 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_14 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.
Слідчий суддя, також враховує, що за злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_12 , передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років, офіційно не працевлаштований, без реєстрації на території України.

Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_12 , на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 186, 193-196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, з моменту його фактичного затримання, тобто до 02 листопада 2020 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 168 160 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, ЄДРПОУ: 26268059, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки: не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі порушення ним обов`язків, покладених на нього в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: