Справа № 396/1346/20
Провадження № 1-кс/396/292/20
УХВАЛА
Клопотання мотивоване тим, що строк міри запобіжного заходу - тримання під вартою ОСОБА_5 спливає 23.10.2020 року о 18 годині 39 хвилин. Необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 підтверджується тим, що виходячи з тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 та продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що були враховані при обранні йому запобіжного заходу, наявність яких не зменшилась та продовжує існувати і на даний час, а також існують ряд обставин, які на даний час перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Слідчий вказує, що 23 липня 2020 року ОСОБА_5 , обгрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні дій сексуального характеру, пов`язаних із вагінальним. анальним та оральним проникненням в тіло іншої особи з використанням геніталій, без добровільної згоди потерпілої особи (зґвалтування), вчиненого групою осіб, тобто кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 3 ст. 152 КК України.
Ухвалою слідчого судді 24.07.2020 року щодо підозрюваного ОСОБА_5 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 18.39 год. 19.09.2020 року.
Строки досудового розслідування по вказаному провадженню 10.09.2020 року продовжено прокурором Новоукраїнської місцевої прокуратури до 3-х місяців, до 23.10.2020 року.
16.09.2020 року Новоукраїнським районним судом відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 23.10.2020 року 18.39 год.
Зокрема слідчий вважає за необхідне продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою з метою запобігання спробам останнього переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та потерпілу особу, місце проживання яких підозрюваному відомі, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 та просив його задовольнити з підстав наведених у клопотанні, вказавши на існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні та неможливість їх запобігання, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Прокурор в судовому засіданні просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою, посилаючись на те що пред`явлена підозра ОСОБА_5 в скоєні злочину є обгрунтованою, ризики які було враховано при обранні даного виду запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати, обрання більш м`якого запобіжного заходу є недоцільним.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечили щодо продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вказавши на погане самопочуття підозрюваного та просили застосувати відносно ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід врахувавши його стан зодов`я.
Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , які клопотання підтримали, підозрюваного ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_6 , які вказують на недоведеність оголошених ризиків, слідчий суддя, вважає, що клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтоване та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення даного кримінального правопорушення сторона обвинувачення підтверджує зібраними укримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 22.07.2020 року (а.к. 37-39); протоколами допиту потерпілої ОСОБА_8 від 22.07.2020 року (а.к. 25-26, 27-29); протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_9 від 22.07.2020 року (а.к. 31-33); протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_10 від 22.07.2020 року (а.к. 34-36).
23.07.2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України (а.к. 20-22).
Ухвалою слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 24.07.2020 року відносно ОСОБА_5 застосовано міру запобіжного заходу тримання під вартою на шістдесят днів до 19.09.2020 року (ак 40-42).
Ухвалою слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 16.09.2020 року продовжено відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Кропивницький слідчий ізолятор", на 38 днів, з 16.09.2020 року до 23.10.2020 року до 18.39 год., але не довше, ніж в межах строків досудового розслідування (а.к. 56-58).
Так, згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкодити кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовженим слідчим суддею в межах строку досудового розслідування. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати двадцяти місяців у кримінальних провадженнях щодо тяжких та особливо тяжких злочинів.
Відповідно до ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст.184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно з абз.10 п. 20-5 Розділу XІ ПЕРЕХІДНІ ПОЛОЖЕННЯ КПК України, тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження, зокрема, під час досудового розслідування та під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою подається не пізніше ніж за десять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Клопотання, подане слідчому судді відповідає вимогам КПК України і, як встановлено в судовому засіданні, було вручене підозрюваному та захиснику 12.10.2020 року.
Прокурором та слідчим під час розгляду клопотання доведено, що підозрюваний ОСОБА_5 при обранні більш м`якого запобіжного заходу матиме можливість:
- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення відповідальність за яке передбачає покарання від семи до дванадцяти років позбавлення волі;
- можливість впливати на потерпілу, свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою зміни їхніх показань, що не дасть дослідити повно, всебічно та неупереджено всі обставини у кримінальному провадженні;
- перебуваючи за місцем проживання дасть можливість продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення.
При цьому, суд погоджується із стороною захисту, що ризики на які посилається сторона публічного обвинувачення висловленні у формі припущення, так як належних та допустимих доказів, які б свідчили, що останній перебуваючи за місцем проживання може продовжувати вчиняти кримінальне правопорушення, так як дане кримінальне правопорушення було вчинено одноразово, підозрюваний в силу ст. 89 КК України вважається таким, що не має судимості.
Враховуючи зазначені вище ризики, наявність обґрунтованої підозри, особу підозрюваного, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даній стадії досудового слідства є найбільш прийнятним, а інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути ризики, передбачені ст. 177 КПК України з наступних причин:
- особисте зобов`язання - не доцільно застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину та його застосування не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків;
- особиста порука - на адресу слідчого відділу та прокуратури, суду не надходили для розгляду письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_5 , сторона захисту їх не представила.
- застава - підозрюваний офіційно працевлаштований, проте слідчому, прокурору, суду не надходили заяви або клопотання від підозрюваного ОСОБА_5 , рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при звернені слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу. Крім того, застава не може бути застосована, так як злочини у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 вчинено із застосуванням насильства.
- домашній арешт, який просить застосувати сторона захисту - не доцільно застосувати, зважаючи на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, серйозність висунутої підозри за ч.3 ст. 152 КПК України, що свідчить про його високу суспільну небезпеку, проживає за місцем вчинення кримінального правопорушення, що не виключає вплив як на потерпілу так і свідків, які є неповнолітніми, а тому підозрюваний ОСОБА_5 підлягає постійному візуальному контролю з метою запобігання вчиненню вищевказаних ризиків.
Крім того, встановлено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Жодних доказів про те, що підозрюваний не може утримуватися під вартою, стороною захисту не представлено.
Ризики, встановлені в ході обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 не зменшилися та на даний час продовжують існувати, що виправдовує тримання підозрюваного під вартою.
Відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, у рішенні по справі "W проти Швейцарії" від 26.01.1993 р. Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
Європейський суд з прав людини у справі "Ілійков проти Болгарії" закріпив, що "суворість передбаченого покарання" є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя враховує також вимоги дотримання розумного строку тримання під вартою, що відповідає загальним положенням щодо розумних строків, викладених у правовій позиції Європейського суду з прав людини в рішенні у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року, згідно з якою "розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості".
Продовжуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваних, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільсьва.
Відповідно до положень ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод законне, тобто передбачене внутрішнім законодавством тримання особи під вартою з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обгрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, не є порушенням права особи на свободу та особисту недоторканість. Крім цього, відповідно до зазначеної норми Конвенції, звільнення особи повинно обумовлюватися гарантіями явки в судове засідання.
У зв`язку з встановленими обставинами, враховуючи положення, передбаченіст. 176-178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявний суспільний інтерес в справі, який в даному випадку, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості та обґрунтованість клопотання та доцільність продовження строку запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою з метою проведення призначених слідчим судово-біолгічних експертиз, та всіх необхідних процесуальних слідчих дій в межах строків досудового розслідування, враховуючи складність кримінального провадження, яке не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Таким чином, враховуючи викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що продовжують існувати ризики, передбачені пп. 1, 3-5 ч.1 ст.177 КПК України і для їх запобігання застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім, тому необхідно продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 в межах строків досудового розслідування, на 60 днів, з 12.10.2020 року до 11.12.2020 року до 19.30 год, але не довше, ніж в межах строків досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 183, 193-194, 196, ч. 3 ст. 197, ст. 199, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого СВ Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.
Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Кропивницький слідчий ізолятор", на 60 днів, з 12.10.2020 року до 11.12.2020 року до 19.30 год, але не довше, ніж в межах строків досудового розслідування.
Ухвала суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 11.12.2020 року о 19.30 год.
Ухвала підлягає негайному виконанню. Виконання ухвали покласти на Новоукраїнський ВП ГУ НП в Кіровоградській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з часу її проголошення.
Повний текст ухвали складено 13.10.2020 року і оголошено учасникам провадження 13.10.2020 року о 12.30 годині.
Слідчий суддя: ОСОБА_1