Справа № 206/4661/20
Провадження № 1-кп/206/337/20
В И Р О К
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" жовтня 2020 р. Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро кримінальне провадження № 0000039 від 13.05.2020 року за обвинуваченням:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, маючого середню освіту, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_4 ,
обвинуваченого - ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , 13.05.2020 року близько 00 години 00 хвилин, під час проведення профілактичних заходів по боротьбі з браконьєрством співробітниками відділення поліції в річковому порту Амур-Гавань ДВП ГУНП в Дніпропетровській області та працівниками УПП "Легіон -905" та працівниками рибоохорони, на ділянці берегової смуги Дніпровського водосховища поблизу вул. Гаванська, 22 Самарського району у м. Дніпро, був затриманий ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який у заборонений період лову - «Нерест», використовуючи забродні сапоги та заборонене знаряддя лову 1 рибальську жилкову сітку, виловив з вказаної водойми живі водні біоресурси, чим спричинив державі істотну шкоду.

Реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом в період весняно-літньої заборони лову риби, за допомогою заздалегідь заготовленого та принесеного з собою забороненого знаряддя лову однієї жилкової рибальської сітки ОСОБА_3 , 12.05.2020 року, близько 21 год. 00 хв., вбрід вийшов на воду р. Дніпро Дніпровського водосховища поблизу вул. Гаванської Самарського району у м. Дніпро та відійшовши від берегу на деяку відстань, у вказаний день, близько 21 год. 20 хв., ОСОБА_3 незаконно встановив у воді р. Дніпро Дніпровського водосховища, заздалегідь заготовлене та принесене з собою заборонене знаряддя лову, а саме: одну жилкову рибальську сітку, після чого пішов додому відпочивати.

13.05.2020 року, близько 00 год 00 хв., ОСОБА_3 , знаходячись у вказаному місті знову вбрід вийшов на воду р. Дніпро Дніпровського водосховища поблизу вул. Гаванської Самарського району у м. Дніпро, де продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, в період весняно-літньої заборони лову риби, зняв раніше встановлену ним одну жилкову рибальську сітку, в якій вже знаходились водні живі біоресурси, а саме: лящ в кількості 6 одиниць, сазан в кількості 1 одиниці, судак в кількості 1 одиниці, головань в кількості 1 одиниці, окунь в кількості 2 одиниць, плітка в кількості 1 одиниці, плоскирка в кількості 4 одиниць, карась в кількості 24 одиниць.

Своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом в період весняно-літньої заборони лову риби, вилученні з природного середовища Дніпровського водосховища (водойми загального користування) водних живих біоресурсів, ОСОБА_3 порушено вимоги чинного законодавства України, а саме: ст. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України» від 15 лютого 1999 року № 19, в яких визначено: «Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених з сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань…» та Наказу Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 05.03.2020 № 18 «Про встановлення весняно-літньої заборони лову риби у рибогосподарських водних об`єктах, підконтрольних Управлінню Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області», відповідно до якого заборонене промислове рибальство під час руху риби на нерест та на період її нересту у водоймах, підконтрольних Управлінню Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області у такі терміни: зокрема у Дніпровському (Запорізькому) водосховищі, з 1 квітня по 14 червня 2020 року, що призвело до завдання істотної шкоди державі в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 винним себе визнав повністю, у скоєному кримінальному правопорушенні розкаявся, підтвердив фактичні обставини, викладені в установчій частині вироку, та суду пояснив наступне.
Так, він 13.05.2020 року, опівночі, розмістив рибальську сітку та виловив рибу лящ в кількості 6 одиниць, сазан в кількості 1 одиниці, судак в кількості 1 одиниці, головань в кількості 1 одиниці, окунь в кількості 2 одиниць, плітка в кількості 1 одиниці, плоскирка в кількості 4 одиниць, карась в кількості 24 одиниць. У вчиненому щиро кається.
Представник потерпілого надав заяву про розгляд справи без його участі, де просив призначити обвинуваченому покарання на розсуд суду. Цивільний позов просив залишити без розгляду так як обвинувачений відшкодував завдану шкоду в повному обсязі.
Крім повного визнання своєї вини у вчиненні кримінального правопорушення, ОСОБА_3 просив суд визнати недоцільним дослідження доказів, в зв`язку з тим, що не оспорює обставини, викладені в обвинувальному акті.
Покази обвинуваченого ОСОБА_3 в судовому засіданні послідовні і логічні, а тому не викликають сумнівів суду у правильності розуміння ним змісту обставин кримінального правопорушення, добровільності та істинності його позиції.
За таких обставин, суд переконавшись, що учасники судового процесу вірно розуміють зміст обставин провадження, при відсутності сумнівів в добровільності позиції обвинуваченого, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 349 КПК України, визнав недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються, обмежившись допитом обвинуваченого та дослідженням зібраних досудовим слідством матеріалів, що характеризують особу обвинуваченого, тих, що стосуються вирішення питання про долю речових доказів, а також інших доказів, в яких викладені та посвідчені відомості, що мають значення для встановлення фактів і обставин даного кримінального провадження.
Враховуючи наведене, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, у межах ч. 3 ст. 349 КПК України, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до висновку про повну доведеність вини обвинуваченого ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, за обставин, встановлених судом, тобто в незаконному зайнятті рибним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.
При призначенні покарання суд враховує тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання, особу винного, який раніше не судимий, на обліку у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога не перебуває, задовільно характеризується за місцем проживання.
Обставиною, що пом`якшує покарання ОСОБА_3 , відповідно до ст. 66 КК України, суд визнає його щире каяття у вчиненому правопорушенні.
Обставин, що обтяжують покарання ОСОБА_3 , відповідно до ст. 67 КК України, судом не встановлено.
За таких обставин, суд вважає за необхідне призначити покарання обвинуваченому в межах санкції інкримінованої статті у виді штрафу.
При цьому суд враховує положення ст. 5 КК України щодо зворотної дії в часі закону про кримінальну відповідальність. Так, відповідно до ч.1-3 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.
Закон про кримінальну відповідальність, що встановлює кримінальну протиправність діяння, посилює кримінальну відповідальність або іншим чином погіршує становище особи, не має зворотної дії в часі. Закон про кримінальну відповідальність, що частково пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, а частково посилює кримінальну відповідальність або іншим чином погіршує становище особи, має зворотну дію у часі лише в тій частині, що пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи.
01.07.2020 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень», яким до санкції ч.1 ст. 249 КК України внесено зміни. Зокрема змінено розмір штрафу - з розміру від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, на розмір від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Оскільки кримінальний проступок вчинено ОСОБА_3 13.05.2020, тобто до набрання чинності нової редакції ч. 1 ст. 249 КК України, яка посилює покарання у виді штрафу (починаючи з однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 грн.), суд вважає за необхідне застосувати положення ст. 5 КК України та призначити ОСОБА_3 покарання у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Перешкод для призначення такого покарання обвинуваченому судом не встановлено.
Беручи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку, що у відповідності до ст. 50 КК України саме таке покарання, виходячи з принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, буде достатнім для виправлення обвинуваченого ОСОБА_3 та попередження скоєння нових кримінальних правопорушень.
Підстав для призначення покарання обвинуваченому з урахуванням положень ст. 69, 69-1 КК України суд не вбачає.
Цивільний позов Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області підлягає залишенню без розгляду на підставі клопотання представника цивільного позивача.
Питання про речові докази, суд вирішує відповідно до ст. 96-1, 96-2 КК України, ст. 100 КПК України.
Згідно з вимогами ч. 2 ст. 124 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь експертної установи документально підтверджені витрати на залучення експерта.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 369, 371-374 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

ОСОБА_3 визнати винуватим у скоєнні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та піддати покаранню в виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок.
Речові докази по справі, а саме: водні живі біоресурси, рибу лящ в кількості 6 одиниць, сазан в кількості 1 одиниці, судак в кількості 1 одиниці, головань в кількості 1 одиниці, окунь в кількості 2 одиниць, плітка в кількості 1 одиниці, плоскирка в кількості 4 одиниць, карась в кількості 24 одиниць, що залишені на відповідальне зберігання у ФОП " ОСОБА_5 " (накладна № 13/05/20), 1 жилкову сітку та гумові чоботи, передані на відповідальне зберігання до камери схову відділення поліції в річковому порту Амур-Гавань ДВП ГУНП в Дніпропетровській області (квитанція № 24/20) - після набрання вироком законної сили безоплатно вилучити у власність держави на підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України (спеціальна конфіскація).
Позов Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області до ОСОБА_3 про відшкодування збитків завданих рибному господарству залишити без розгляду.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь експертної установи Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України витрати за проведення судової експертизи № 19/104-10/3-122 від 26.05.2020 року в розмірі 980,07 грн.
Вирок може бути оскаржений з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Вирок, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.
Обвинуваченому та прокурору копія вироку вручається негайно після його проголошення. Учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні, копія судового рішення надсилається не пізніше наступного дня після ухвалення.

Суддя ОСОБА_1