справа №619/3838/20
провадження №1-кс/619/892/20
Ухвала
іменем України

27 серпня 2020 року м. Дергачі
Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
установив:
Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_3 , 16.01.2020 приблизно об 11 год 00 хв, маючи прямий умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи при цьому корисливий мотив, з метою збагачення за рахунок чужого майна, прибув до гаража, розташованого біля буд. АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 . Перебуваючи поруч з зазначеним гаражем, продовжуючи реалізацію свого прямого умислу спрямованого на таємне викрадення чужого майна, впевнившись,що його дії ніким помічені не будуть, знайденою цеглиною збив навісний замок з дверей, проник у вищевказаний гараж, де побачив електричний тример «Forte» ЕМК-420М, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, вартістю 1128,00 грн, зварювальний апарат «Forte» ВХ1-250С, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, вартістю 739,00 грн, кутова шліфувальна машинка («болгарка») Wintech WAG-180F, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, вартістю 980,00 грн, електричний дриль «Rebir» TRU-770/13ER синього кольору, б/у в робочому стані, без пошкоджень, вартістю 825,00 грн, які належать ОСОБА_4 , які повторно таємно викрав та переніс до покинутої будівлі бувшої маслобойні розташованої неподалік, таким чином, розпорядившись викраденим майном на свій розсуд. У результаті злочинних дій ОСОБА_3 , потерпілому ОСОБА_4 спричинено матеріальну шкоду на загальну суму, згідно висновку експерта (судово-товарознавча експертиза) №6 від 19.08.2020 3672,00 грн. Отже, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно поєднане з проникненням у інше приміщення.
Крім того, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_3 , 04.05.2020 приблизно о 22 год 00 хв маючи прямий умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи при цьому корисливий мотив, з метою збагачення за рахунок чужого майна, прибув до дачного будинку, розташованого на території ділянки № НОМЕР_1 садового товариства гаража, розташованого на території садового товариства «60 років Жовтня», Руськолозівської сільської ради, Дергачівського району, Харківської області, що належить ОСОБА_5 . Перебуваючи поруч з зазначеним будинком, продовжуючи реалізацію свого прямого умислу спрямованого на таємне викрадення чужого майна, впевнившись, що його дії ніким помічені не будуть, знайденим фрагментом арматури зламав навісний замок з вхідних дверей, проник у вищевказаний гараж, де побачив електричний дриль «Black&Decker» SL1, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, вартістю 900,00 грн, електролобзик «ЗЕНІТ» ЗПЛ950, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, вартістю 1238,00 грн, електричний тример «Intertool» DT2242, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, вартістю 2313,00 грн, кутова шліфувальна машинка («болгарка) Makita GA5030, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, вартістю 1168,00 грн, мікрохвильова піч «Belling» М394, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, вартістю 2100,00 грн, електроподовжувач довжиною 30 м SL1, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, вартістю 470,00 грн, які повторно таємно викрав та переніс до розташованої неподалік лісополоси, таким чином розпорядившись викраденим майном на свій розсуд. У результаті злочинних дій ОСОБА_3 , потерпілому ОСОБА_4 спричинено матеріальну шкоду на загальну суму, згідно висновку експерта (судово-товарознавча експертиза) №6 від 19.08.2020 8689,00 грн. Отже, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно поєднане з проникненням у інше приміщення.
Так, ОСОБА_3 , 22.06.2020 о 21 год 40 хв знаходився на зупинці громадянського транспорту на вул. Білгородській в с. Руська Лозова Дергачівського району Харківської області, де побачив раніше знайому ОСОБА_6 , яка спала, а поруч з нею на лавці лежав мобільний телефон Xiaomi Redmi синього кольору, ІМЕІ НОМЕР_2 , НОМЕР_3 . У цей час у ОСОБА_3 виник прямий умисел на крадіжку вказаного мобільного телефону. Реалізуючи свій прямий умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, що належить ОСОБА_6 , переслідуючи корисливий мотив, з метою збагачення за рахунок чужого майна, достовірно знаючи, що його злочинні дії ніким помічені не будуть, оскільки ОСОБА_6 спала, скориставшись тією обставиною, що ОСОБА_6 не помічає його дій, з лавки взяв мобільний телефон Xiaomi Redmi синього кольору, ІМЕІ НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , б/у, у робочому стані вартістю, 3200,00 грн, тим самим повторно таємно викрав чуже майно, після чого з місця вчинення злочину з викраденим майном зник, розпорядився ним на свій розсуд. У результаті злочинних дій ОСОБА_3 , потерпілому ОСОБА_4 спричинено матеріальну шкоду на загальну суму, згідно висновку експерта (судово-товарознавча експертиза) №6 від 19.08.2020 3200,00 грн. Отже, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно.
До суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_8 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 26.08.2020 у ході огляду місця події за участю ОСОБА_3 у приміщенні Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області, а саме: електричний дриль «Black&Decker» SL1, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, виданий ОСОБА_3 .
У обґрунтування клопотання зазначено, що 26 серпня 2020 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальни правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 185 КК України. 26.08.2020 ОСОБА_3 добровільно видав майно, яке ним було викрадене 05.05.2020 - електричний дриль «ВІаск&Dескег» SL1, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, який був вилучений протоколом огляду місця події. Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу, для призначення судових експертиз.
Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надав відповідну заяву, у якій просить розглядати клопотання без його участі.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ст. 168 КПК України факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч. ч. 1, 5 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.
Так, 26.08.2020 у приміщенні Дергачівського ВП ГУНП ОСОБА_3 добровільно видав електричний дриль «ВІаск&Dескег» SL1.
Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту вилученого майна, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 26.08.2020 у ході огляду місця події за участю ОСОБА_3 у приміщенні Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області, а саме: електричний дриль «Black&Decker» SL1, б/у, у робочому стані, без пошкоджень, виданий ОСОБА_3 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1