Справа № 286/3889/20
У Х В А Л А

30 грудня 2020 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000518 від 27.12.2020 , -

ВСТАНОВИВ :

Слідчий СВ Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 27 грудня 2020 року близько 9 години поблизу магазину «Автотракторні товари», що розташований в м. Овруч по вул. Металістів, 6, ОСОБА_4 зустрів раніше йому незнайомого ОСОБА_8 , якому запропонував придбати у нього інструменти (бензопилу, перфоратор, зварювальний апарат та набір ключів), на що останній погодився, а тому вони разом на автомобілі марки «Volkswagen Passat», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 направились до місця проживання ОСОБА_8 ..

Цього ж дня, близько 9 год. 30 хв. ОСОБА_4 та ОСОБА_8 прибули до місця проживання останнього, що знаходиться по АДРЕСА_1 , де ОСОБА_4 переніс вищевказані інструменти до приміщення веранди житлового будинку. В подальшому, ОСОБА_8 направився до третьої житлової кімнати будинку, де дістав наявні у нього грошові кошти в загальній сумі 100 000 грн., які поклав на поверхню ліжка та відрахував з них 40 000 грн., які мав передати ОСОБА_4 в якості оплати за придбаний ним товар відповідно до усної домовленості. В цей час ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні вказаного житлового будинку, пройшов до третьої житлової кімнати, де знаходився ОСОБА_8 , та побачив на поверхні ліжка грошові кошти, якими вирішив відкрито заволодіти.

Реалізуючи свій злочинний умисел, переслідуючи корисливий мотив, з метою відкритого викрадення чужого майна (грабежу), усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, знаходячись в приміщенні вищезазначеної кімнати, без розриву в часі, ОСОБА_4 у присутності ОСОБА_8 несподівано для останнього підійшов до ліжка та відкрито заволодів грошовими коштами в сумі 90 000 грн.

При цьому, ОСОБА_8 з метою припинення протиправних дій ОСОБА_4 схопив його за праву руку, однак останній, усвідомлюючи, що його дії виявлені власником домогосподарства, вирішив довести свій злочинний намір, спрямований на викрадення грошових коштів до кінця, утримуючи вищевказані кошти в сумі 90 000 грн. при собі, відштовхнув ОСОБА_8 та вибіг з житлового будинку, незважаючи на те, що останній почав кричати, намагаючись перешкодити вчиненню кримінального правопорушення. Після чого, ОСОБА_4 на автомобілі марки «Volkswagen Passat», реєстраційний номер НОМЕР_1 , залишив місце вчинення злочину та розпорядився викраденими грошовими коштами на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 відкрито викрав грошові кошти, належні ОСОБА_8 , чим спричинив останньому матеріальну шкоду на суму 90 000 грн..

Своїми умисними діями, які виразились у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), ОСОБА_4 скоїв злочин, передбачений ч. 1 ст. 186 КК України.

29 грудня 2020 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч.1 КК України.

30 грудня 2020 року ОСОБА_4 досудовим слідством було повідомлено про підозру у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), тобто в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч.1 КК України.

Застосування даного запобіжного заходу слідчий обгрунтував існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків, а саме: переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, так як останній не має визначеного місця проживання на території України; знищити, сховати або спотворити будь-що із речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати збиранню доказів; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою зміни ними своїх показань; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_4 свою вину в скоєному визнав. Щодо задоволення клопотання заперечує. Просить не обирати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник підтримав думку підозрюваного та просить застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, посилаючись на виконання підозрюваним своїх процесуальних обо`язків. Просив врахувати, що останній активно сприяє розкриттю злочину, шкода потерпілому на даний час відшкодована. Крім того, підозрюваним укладено договір оренди житла по АДРЕСА_2 і за вказаною адресою він зможе перебувати під домашнім арештом.

Із доданого до клопотання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 27.12.2020 стосовно ОСОБА_4 до ЄРДР внесено відомості про вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України (кримінальне провадження № 0000518).

З матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.186 КК України.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК).

Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В ч. 8 ст. 194 КПК України законодавець закріпив, що до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, а також те, що хоча підозрюваний скоїв нетяжкий злочин, однак за нього законом передбачено покарання у вигляді штрафу до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, позбавлення волі строком до 4 років; підозрюваний є громадянином іноземної держави і на території України перебуває нетривалий час (з 17.11.2020), постійне місце проживання на території України відсутнє, ніде не працює та відповідно постійного джерела прибутку немає, близьких родичів та родинних стосунків з громадянами України теж не має, з моменту прибуття до України знаходився у м. Києві без визначеного місця проживання, після вчинення кримінального правопорушення з метою уникнення відповідальності залишив територію Житомирської області.

Посилання захисника на наявність тимчасового орендованого житла в АДРЕСА_2 слідчий суддя не може покласти в основу рішення по справі, оскільки суду надано лише договір оренди приміщення №01 від 29.12.2020 між підозрюваним та ОСОБА_9 , а доказів, які б підтверджували право власності, розпорядження вказаним житловим будинком останньою не надано. Не надано доказів і відшкодування шкоди потерпілому.

За встановлених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність правових підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу, про які просили підозрюваний та захисник: особистого зобов`язання чи домашнього арешту та відповідно до висновку про задоволення клопотання слідчого, погодженого з прокурором.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід обчислювати з моменту взяття під варту.

Нормами частини 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Частиною 5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено з 1 грудня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2270 грн..

При визначенні розміру застави слідчим суддею враховується тяжкість злочину, у якому обвинувачується підозрювана особа, її майновий стан, стан здоров`я.

Відтак, зважаючи на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання та визначає заставу в розмірі 22700 грн..

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати запобіжний захід - тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується «27» лютого 2021 року.

Визначити заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 22700 грн. (двадцять дві тисячі сімсот гривень), яка може бути внесена у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок суду у будь-який момент строку тримання під вартою.

У разі внесення застави підозрювана особа звільняється з-під варти і на неї покладаються наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за їх вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

- здати на зберігання до Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.

У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1