ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 752/4433/17
провадження № 1-кп/753/994/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" лютого 2020 р. м. Київ
Дарницький районний суд м. Києва у складі колегії:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0008814 від 08.09.2016 р. за звинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

12.02.2020 р. на адресу Дарницького районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у вищевказаному кримінальному провадженні після виконання ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 13.05.2019 р., якою обвинувальний акт в попередній редакції був повернутий прокурору.
В судовому засіданні прокурор вважала за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, оскільки він складений відповідно до вимог ст. 291 КПК України, підсудний Дарницькому районному суду м. Києва та підстав для закриття чи зупинення провадження немає.
Захисник звернувся до суду із письмовим клопотанням, в якому просив повернути обвинувальний акт прокурору з підстав невідповідності обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України. В обгрунтування клопотання про повернення обвинувального акту прокурору захисник зазначив зокрема те, що під час досудового розслідування були порушені строки досудового слідства, всупереч вимогам п. 4 ч.2 ст. 291 КПК України відсутні анкетні відомості та займана посада прокурора, в порушення п. 1 ч.4 ст. 291 КПК України в реєстрі матеріалів досудового розслідування відсутні відомості, які передбачені ст. 109 КПК України, всупереч п. 5 ч.2 ст. 291 КПК України в обвинувальному акті відсутній виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, та в порушення вимог п.5 ч.2 ст. 291 КПК України в обвинувальному акті відсутнє формулювання обвинувачення та незаконно повідомлено ОСОБА_7 про підозру. Також в обгрунтування необхідності повернення обвинувального акту прокурору захисник посилався на відсутність повноважень прокурора ОСОБА_8 щодо складення обвинувального акту, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості щодо непогодження прокурора із обвинувальним актом, складеним слідчим.
Обвинувачений підтримав свого захисника щодо наявності підстав для повернення обвинувального акту прокурору.
Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання захисника, посилаючись на відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання у зв`язку із відповідністю обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України.
Вирішуючи питання про можливість призначення обвинувального акту до судового розгляду, перевіривши виключно зміст обвинувального акту та реєстр матеріалів досудового розслідування, не вдаючись до передчасної оцінки наявності чи відсутності доказів винуватості обвинуваченого на цій стадії кримінального процесу, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.3 ст. 314 КПК України - у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, включає в себе вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.

Зокрема, згідно з п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті КК України та формулювання обвинувачення.

Норми КПК України покладають на суд обов`язок роз`яснити обвинуваченому суть обвинувачення (ст. 348 КПК України), а потерпілому надає право підтримувати обвинувачення у випадку відмови прокурора від державного обвинувачення, а також ряд інших прав, безпосередньо пов`язаних з обвинуваченням (ст.56 КПК України).

Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09 жовтня 2008 року зазначив, що у тексті підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (рішення від 19.12.1989 у справі «Камасінскі проти Австрії» № 9783/82, п. 79). Крім того, Суд констатував, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду ( рішення від 25.03.1999 у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п.52).

Дослідженням останньої редакції обвинувального акту, складеного прокурором ОСОБА_9 17.01.2020 р. встановлено, що прокурором не в повному обсязі була виконана ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 13.05.2019 р. про повернення обвинувального акту прокурору. Зокрема, як у викладі фактичних обставин кримінального правопорушення, так і у формулюванні обвинувачення прокурором зазначено, що під час обшуку в будинку, де проживає ОСОБА_7 , були виявлено та вилучені різноманітні речовини рослинного походження, порошкоподібні речовини, нашарування порошкоподібних речовин, проте не зазначено, які саме речовини були виявлені та вилучені та в якому розмірі, що не узгоджується із правовою кваліфікацією інкримінованого ОСОБА_7 злочину, де зазначено що останній обвинувачується у незаконному придбанні та зберіганні наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів в особливо великих розмірах. Проте, в обвинуваченні не вказано, які з вилучених речовин відносяться до наркотичних засобів, які з речовин органом досудового розслідування віднесені до психотропних речовин, а які речовини є прекурсорами. Так само не зазначена і вага вилучених речовин. Таким чином, прокурором під час виконання ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 13.05.2019 р. зі змісту обвинувального акту були виключені не лише посилання на докази, а саме: на реквізити виконаних експертних досліджень, але й виключені посилання на назву й розмірі вилучених речовин. Отже, наведені в обвинувальному акті фактичні дані в своїй сукупності не дають повного уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що у свою чергу, не дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

Також судом встановлено, що як у викладі фактичних обставин інкримінованого злочину, так і у формулюванні обвинувачення зазначено про те, що обшук був проведений у особи з прізвищем ОСОБА_7 , що не узгоджується із анкетними відомостями обвинуваченого та подальшим посиланням в тексті обвинувачення на іншу особу із прізвищем ОСОБА_7 . Крім того, у змісті обвинувального акту існують суперечності щодо зазначення будинку, де проживає ОСОБА_7 та де відповідно був проведений обшук, в ході якого були виявлені відповідні речовини. Так, в обвинувальному акті зазначено, що ОСОБА_7 в гардеробній комнаті будинку № 27 по вул. Садовій- 59 в м. Києві став незаконно зберігати наркотичні засоби, психотропну речовину та прекурсор в особливо великих розмірах з метою збуту. Разом з тим, далі за текстом зазначено, що під час проведення обшуку в буд. АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_7 , який розташований за адресою: АДРЕСА_2 виявлено та вилучено різноманітні речовини. Вказані обставини вказують на незрозумілість звинувачення в частині зазначення місця, де були виявлені та вилучені речовини, а також особи, у якої ці речовини були вилучені.

Таким чином, суд вважає, що встановлені судом вищезазначені відомості є тим недоліком, без якого не може розпочатися судовий розгляд і вказаний недолік, згідно з нормами КПК України, може бути усунутий лише на стадії підготовчого судового засідання відповідно до процедури, визначеної ст. 314 КПК України.

Обговорюючи інші підстави, зазначені захисником в обґрунтування необхідності повернення обвинувального акту прокурору, колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість цих підстав та вважає що всі ці обставини, можуть бути перевірені та досліджені в ході судового розгляду.

Зокрема, твердження захисника про порушення строків досудового слідства суд не може визнати підставою для повернення обвинувального акту прокурору, оскільки інформація щодо дотримання строків досудового розслідування може бути перевірена виключно під час судового розгляду та дослідження судом матеріалів кримінального провадження, що виключає можливість виконання цих дій на підготовчому судовому засіданні.

Також не заслуговують на увагу посилання захисника на відсутність в обвинувальному акті відомостей про анкетні дані та посаду прокурора, оскільки в обвинувальному акті зазначено, що цей обвинувальний акт був складений прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_9 , що свідчить про відповідність обвинувального акту вимогам п.4 ч.2 ст. 291 КПК України.

Що стосується доводів захисника щодо відсутності повноважень прокурора ОСОБА_8 щодо складення даного обвинувального акту, колегія суддів враховує, що кримінальним процесуальним законодавством, а саме: ч.1 ст. 291 КПК України передбачено право прокурора складати обвинувальний акт.

Також до обвинувального акту доданий реєстр матеріалів досудового розслідування відповідно до вимог ст. 109 КПК України, а інформація щодо наявності процесуальних порушень під час досудового розслідування, що на думку захисника, відображено в цьому реєстрі, може бути перевірена та досліджена під час судового розгляду, а тому відомості, які містяться в реєстрі досудового розслідування не свідчать про невідповідність обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України.

Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє суду зробити висновок про можливість часткового задоволення клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору через невідповідність обвинувального акту вимогам ч.2 ст. 291 КПК України, що унеможливлює призначення обвинувального акту до судового розгляду.
У зв`язку із прийняттям рішення про повернення обвинувального акту прокурору, суд вважає за неможливе на цій стадії розглянути скаргу захисника на повідомлення слідчого, прокурора про підозру.
На підставі викладеного та керуючись п.3 ч.3 ст. 314 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_6 "Про повернення обвинувального акту прокурору" - задовольнити.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0008814 від 08.09.2016 р. за звинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України - повернути прокурору.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом 7 днів з дня її оголошення.

Головуючий: суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3