Справа № 555/2089/19
Номер провадження 1-кс/555/32/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" лютого 2020 р. м.Березне

Березнівський районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_3

представника потерпілого адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березне заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді,-

В С Т А Н О В И В :

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 звернувся із заявою про відвід судді ОСОБА_6 , який здійснює розгляд кримінального провадження №0000300 від 03.07.2016 року про обвинувачення ОСОБА_5 за ч.2 ст.286 КК України.

В обґрунтування заяви вказує, що має сумнів в об`єктивності та неупередженості головуючого судді, так як в судовому засіданні, яке відбулося 10.01.2020 року, суддя ОСОБА_6 всіляко заважав захиснику у можливості виявлення обставин дорожньо-транспортної пригоди. А саме під час допиту потерпілих суддя неодноразово, безпідставно перебивав захисника при формулюванні запитань, не надавав можливості ставити питання, направлені на з`ясування обставин справи, безпідставно звинувачував захисника у «некоректності», не мотивуючи при цьому, в чому саме захисник проявляв цю «некоректність». Головуючий у справі практично зайняв сторону обвинувачення, чим обмежив учасників судового розгляду можливості проведення повного, об`єктивного та усестороннього судового розслідування обставин скоєння правопорушення. Тобто, позбавляє можливості щодо додаткового їх допита, в тому числі шляхом перехресного допиту за участі інших учасників процесу - свідків, обвинуваченого, експертів, якщо в цьому виникне необхідність. Під час допита свідка ОСОБА_7 головуючий умисно намагався заплутати її відповіді. Крім того, в судовому засіданні захисник також вказав, що звукозапис судового засідання, з яким він ознайомився, є нечітким, головуючого майже не чути, і вказана обставина на його думку теж викликає сумнів в об`єктивності та неупередженості головуючого.

Прокурор ОСОБА_8 заперечив проти задоволення зави про відвід, вказуючи, що захисником не було наведено достатніх обставин, які виключають участь судді в кримінальному провадженні відповідно до ст.75 КПК України. Захисник суб`єктивно трактує ті обставини, що були повідомлені потерпілими на свідком. Головуючий під час допиту вказаних осіб, діючи відповідно до положень ст.321 КПК України за протестом прокурора чи представника потерпілого знімав деякі питання захисника, усуваючи із судового розгляду те, що не мало значення для кримінального провадження. Крім того, дослідження доказів було лише розпочато, допитано потерпілих та одного свідка, а тому покликання захисника на те, що головуючий позбавляє його можливості додаткового допиту свідків ґрунтується виключно на припущеннях, оскільки такого клопотання стороною захисту не заявлялось. З урахуванням вказаних обставин, просить у задоволенні заяви про відвід відмовити.

Представник потерпілого адвокат ОСОБА_4 просить у задоволенні заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_6 відмовити, вказуючи, що фактично сторона захисту ґрунтує відвід на незгоді із пред`явленим обвинуваченням його підзахисному ОСОБА_5 , в той час як головуючий суддя ОСОБА_6 під час розгляду кримінального провадження діяв виключно в межах ст.321 КПК України, і будь-якої упередженості до жодної із сторін кримінального провадження суддею допущено не було.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду приходить до наступних висновків.

Згідно ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду.

Відповідно до ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-76 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно з ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Суд керується сталою практикою ЄСПЛ в оцінці вмотивованості відводу, зокрема критеріями, що були висвітлені у справі Mironenko та Martenko проти України (Рішення ЄСПЛ від 10 грудня 2009 року, заява № 4785/02, параграфи 66-71) та в основоположних справах Wettstein проти Швейцарії (Рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2000 року, заява № 33958/96, параграфи 42-44) та Kyprianou проти Кіпру (Рішення ЄСПЛ від 15 грудня 2005 року, заява № 73797, параграфи 119, 121). ЄСПЛ вказав, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

Захисник обґрунтовує наявність обставин, що викликають сумнів в об`єктивності і неупередженості судді ОСОБА_6 своєю незгодою з діями головуючого під час проведення допиту учасників судового розгляду, зокрема тим, що головуючий знімав питання захисника під час допиту потерпілих та свідка.

Щодо вказаної обставини, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до положень ст.321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Оскільки головуючий зобов`язаний керувати судовим засіданням та усувати із судового розгляду все, що не стосується розглядуваної справи, він має право знімати запитання учасників судового розгляду, якщо вони достатньо з`ясовані або явно виходять за межі обвинувачення і не стосуються предмету доказування. При цьому слід мати на увазі, що кожен з учасників провадження вправі висловити заперечення проти дій головуючого, які, на його думку, обмежують або порушують його права. Кожне таке заперечення має бути зафіксоване в журналі судового засідання.

Суд звертає увагу на те, що виходячи із правових норм, закріплених в ст.ст.75, 76 КПК України, ст.ст.14, 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ст. ст.126, 129 Конституцій України, рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справ у судових інстанціях, звернення рішення до виконання тощо можуть оскаржуватися в апеляційному та касаційному порядку і не є підставою для відводу судді (колегії суддів) у справі.

Отже, сама лише незгода із процесуальними діями головуючого під час судового провадження не може свідчити про його упередженість.

Крім того, як було встановлено в судовому засіданні, стороною захисту не було заявлено будь-яких клопотань щодо додаткового допиту свідка чи експерта, призначення додаткових експертиз, а тому покликання захисника на те, що дії головуючого позбавляють його можливості в майбутньому додаткового допиту свідків, експерта ґрунтується виключно на припущеннях.

На думку суду, не може свідчити про наявність підстав для відводу і та обставина, що на звукозаписі судового засідання голос головуючого чути нечітко, оскільки це не є об`єктивною обставиною, яка може вказувати на упередженість судді.

Зава про відвід не містить і будь-яких обставин, які могли б свідчити про наявності у судді ОСОБА_6 суб`єктивної зацікавленості у результатах даного кримінального провадження.

В зв`язку із вищевикладеним, будь-який суб`єктивний та об`єктивний критерій упередженості чи зацікваленості головуючого суді ОСОБА_6 при розгляді кримінального провадження відсутній, а тому заява про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.81 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 19.02.2020 року.

Суддя: ОСОБА_1