Справа № 643/3057/18
Провадження № 1-кп/643/380/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2020

12 березня 2020 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0007318, внесеному до ЄРДР від 14.12.2017, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінальних правопорушеннях, передбачених ч.2 ст. 307 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває вищевказаний обвинувальний акт.

В судовому засіданні від обвинуваченого надійшло клопотання про заміну адвоката ОСОБА_4 на адвоката ОСОБА_6 , оскільки з останнім з боку родичів ОСОБА_5 укладено договір про надання правничої допомоги адвоката від 30.12.2019.

Адвокат ОСОБА_4 вважав за необхідне здійснити його заміну.

Прокурор не заперечував.

Суд, вивчивши доводи заявленого клопотання, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню, виходячи із такого.

Так, встановлено, що згідно доручення Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях від 14.01.2019 №166 для захисту інтересів ОСОБА_5 призначено адвоката ОСОБА_4 , який здійснював захист обвинуваченого протягом слухання справи.

Із копії договору про надання правничної допомоги адвоката від 30.12.2019 вбачається, що між ОСОБА_7 та адвокатом ОСОБА_6 укладений договір про представництво та захист інтересів у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_6 .

Відповідно до правил ч.ч.1,2 ст. 54 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право відмовитися від захисника або замінити його. Відмова від захисника або його заміна повинна відбуватися виключно в присутності захисника після надання можливості для конфіденційного спілкування. Така відмова або заміна фіксується у протоколі процесуальної дії.

Отже, оскільки укладений договір на здійснення правничної допомоги у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 з адвокатом ОСОБА_6 , враховуючи право обвинуваченого на заміну захисника, суд вважає за необхідне здійснити заміну адвоката ОСОБА_4 на адвоката ОСОБА_6 .

Далі, прокурором в судовому засіданні заявлено клопотання про продовження дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у виглядів тримання під вартою через наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Сторона захисту заперечувала, вважаючи, що прокурором не доведено ризики, передбачені ст. 177 КПК України та є підстави для зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Обвинувачений підтримав позицію сторони захисту.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає, що є підстави для продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , виходячи із такого.

Відповідно до правил ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає, що є підстави для продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , виходячи із такого.

Так, встановлено, що відносно обвинуваченого ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає.

Положеннями ст. 178 КПК України визначений перелік обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу, в тому числі, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим, стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, наявність утриманців, майновий стан тощо.

Відповідно до п. 4 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів (п.35 рішення ЄСПЛ №12369/86 від 26.06.1991 року «Летельє проти Франції»).
По справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи тримання під вартою, що завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину, з тією метою, щоб особа, яка обвинувачується у вчинені злочину, постала перед компетентними органами.

Приймаючи до уваги вищевикладене, з урахуванням обставин справи, особи обвинуваченого, судовий розгляд не закінчено, останній вину в інкримінованих злочинах не визнав повністю, з метою об`єктивного встановлення істини по справі, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, для запобігання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, запобігання спробам переховуватися від суду, перешкоджати іншим чином, вчинити інше правопорушення, впливати на покази свідків, оцінюючи в сукупності всі обставини і у відповідності до вимог ч.1 ст. 178 КПК України, такі, як, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, а також те, що у суду відсутні будь-які відомості щодо постійного заробітку, сімейного стану, наявності на утриманні осіб, стану здоров`я тощо, суд на даній стадії судового провадження вважає за доцільне продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_5 на 60 діб.

Доказів про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, не надано, а наявність ризиків, що стали підставою для обрання такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою, продовжують існувати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 54, 177, 178, 183, 203, 369-372, 376, 392 КПК України, суд,-

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_5 задовольнити.

Замінити захисника ОСОБА_4 , який здійснює захист обвинуваченого ОСОБА_5 на захисника ОСОБА_6 .

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 10.05.2020.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова в частині продовження дії запобіжного заходу. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає

Суддя ОСОБА_1