ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/303/20 Справа № 185/1002/20 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5
прокурора (в режимі відеоконференції) ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
підозрюваної ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку дистанційного судового провадження в режимі відеоконференції матеріали за апеляційною скаргою прокурора Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 лютого 2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася у м. Павлоград Дніпропетровської області, працюючої директором ТОВ "АТП-ПЛЕКС", зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,
ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 лютого 2020 року клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 було задоволено та застосовано до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, до 09 квітня 2020 року з визначенням застави у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у сумі 168 080 грн.
Обґрунтовуючи своє рішення слідчий суддя врахував тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , вагомість наявних доказів вчинення нею кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, її вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, враховуючи, т, що підозрювана ОСОБА_8 вчинила тяжкий злочин, схильна до вчинення злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, має на утриманні малолітню дитину: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,
Також суд врахував існування ризиків незаконного впливу на інших учасників кримінального правопорушення з метою схилення їх до надання суду неправдивих свідчень на її користь; переховування від органів досудового розслідування та суду, і дійшов до висновку про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_8 , оскільки інший, менш суворий запобіжний захід, не зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та запобігти наявним ризикам у кримінальному провадженні.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваної, а саме те, що вона є директором ТОВ "АТП-ПЛЕКС", тяжкість правопорушення, за вчинення якого вона підозрюється, суд визнав за необхідне визначити їй заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Прокурор не погодився з рішенням суду. В своїй апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.02.2020 року скасувати. Постановити ухвалу, якою обрати підозрюваній ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням розміру застави у межах 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у сумі 336 160 грн. 00 коп.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що 09 вересня 2019 року ОСОБА_8 вже було внесено заставу в розмірі 100 350 грн. та до останньої застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Вказане кримінальне провадження перебуває на розгляді у Павлоградському міськрайонному суді на теперішній час. Однак ОСОБА_8 належних висновків для себе не зробила, не зважаючи на сплачені в рахунок застави грошові кошти, знову повторно вчинила тяжкий злочин в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів. Отже вказаний розмір застави 100 350 грн., як і визначений розмір застави в ухвалі слідчого судді від 12.02.2020 в сумі 168 080 грн. був не здатний забезпечити виконання ОСОБА_8 , покладених на неї обов`язків та не може запобігати ризикам вчинення нових злочинів, пов`язаних з незаконним збутом психотропних речовин. За таких обставин ухвала слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.02.2020 р. про застосування запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_8 є незаконною і підлягає скасуванню в частині визначення розміру застави.

Заслухавши суддю-доповідача, думку прокурора, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, пояснення підозрюваної та її захисника, які, кожен окремо, заперечували проти задоволення апеляції прокурора, перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Колегія суддів вважає, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого слідчим суддею дотримані.
Так, з наданих матеріалів вбачається, що під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, при цьому обставини, що дають підстави підозрювати її у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення, підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання, а саме протоколам допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом обшуку від 10.02.2020 року; висновками експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів.
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого їй кримінального правопорушення, колегія суддів зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Також, приймається до уваги, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 14.03.1984 у справі «Феррарі-Браво проти Італії» зазначено, що не можна ставити питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою, до того ж при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обгрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування.
У справі «Смірнови проти Росії» (п. 59) ЄСПЛ зазначив, що в досудовому звільненні особі може бути відмовлено через доведеність таких основних підстав, як: ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. у справі «Штеґмюллер проти Австрії»); ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесу здійснення правосуддя (рішення ЄСПЛ від 27 червня 1968 р. у справі «Вемгофф проти Німеччини»); вчинення ним подальших правопорушень (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. «Мацнеттер проти Австрії») або спричинення ним порушень громадського порядку (рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 р. у справі «Летельєр проти Франції»).
ЄСПЛ визнав допустимими підставами для взяття й тримання особи під вартою наявність із боку підозрюваного таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину. Проте й у цих випадках ЄСПЛ наголошує на тому, що наявність відповідних ризиків, які слугують підставою тримання підозрюваного під вартою, повинна бути доведена в кожному конкретному випадку.
Перевіряючи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя правильно встановив, що доводи поданого клопотання є обґрунтованими, а заявлені ризики об`єктивно існують і для їх запобігання, необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя врахував існування ризиків, що перебуваючи на свободі підозрювана може з огляду на суворість покарання, яке може бути призначено у випадку доведеності її вини та серйозність висунутої підозри переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може здійснювати незаконний вплив на свідків, зокрема на понятих, які були присутні під час проведення обшуку, а також допитаних у кримінальному провадженні свідків, з якими ОСОБА_8 знайома, у зв`язку з чим обґрунтовано прийшов до висновку про застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде ефективним та доцільним, з чим цілком погоджується і суд апеляційної інстанції.
Разом з тим, колегія суддів знаходить обґрунтованими доводи прокурора щодо невідповідності визначеного розміру застави вимогам ст. 182 КПК України.
В силу ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України із змінами, внесеними згідно із Законом № 1774-VIII від 06.12.2016 року розмір застави визначається у таких межах : щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Як встановлено наданими суду апеляційної інстанції матеріалами, під час досудового розслідування кримінального провадження № 0001723 від 04.09.2019 року за ч. 2 ст. 307 КК України, 06.09.2019 року ОСОБА_8 Павлоградським міськрайонним судом було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із встановленням застави у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 100 350 грн. 09 вересня 2019 року ОСОБА_8 було внесено заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 100 350 гривень та до останньої застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Вказане кримінальне провадження перебуває на розгляді у Павлоградському міськрайонному суді Дніпропетровської області на теперішній час. Однак ОСОБА_8 знову повторно вчинила тяжкий злочин в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів у даному кримінальному провадженні, що свідчить, на думку колегії суддів і про високу ймовірність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним збутом психотропних речовин.
З урахуванням цих обставин, визначений судом першої інстанції розмір застави у сумі 168 080 гривень, тобто 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в даному конкретному випадку не здатний забезпечити виконання ОСОБА_8 , яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, з урахуванням чого колегія суддів вважає за необхідне збільшити розмір застави, визначивши його згідно приписів ч.5 ст. 182 КПК України в сумі 315 300 гривень, що становить 150 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
На підставі вищевикладеного, керуючись ч.2 ст. 376, ст.ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу прокурора Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_6 - задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 лютого 2020 року скасувати та постановити нову, якою клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , погоджене з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09 квітня 2020 року.
Підозрювану ОСОБА_8 взяти під варту в залі суду.
Визначити ОСОБА_8 заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 315 300 (триста п`ятнадцять тисяч триста) гривень 00 копійок, у разі внесенняякої ОСОБА_8 підлягає звільненню з-під варти.
У випадку внесення застави та звільнення підозрюваної ОСОБА_8 з-під варти, покласти на неї обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою на визначений час до слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого та прокурора про зміну місця проживання та/або роботи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Судді:

____________ _______________ _______________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4