Справа №760/6980/20
Провадження №1-кс/760/2844/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «ЦИТО ОПТІМА»,

про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000070 від 10.12.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «ЦИТО ОПТІМА», про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000070 від 10.12.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 28.01.2020 (справа №760/1458/20, провадження №1-кс/760/663/20) було задоволено клопотання слідчого з ОВС відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_4 та накладено арешт, із забороною відчуження, розпорядження та користування, на суми податку на додану вартість у системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційні ліміти ПДВ) в Державній податковій службі України (ДФС України, м. Київ, Львівська площа, 8) у ряду платників податку, у тому числі ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» (), на який вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У клопотанні зазначається, що арешт було накладено необґрунтовано, зокрема, адвокатОСОБА_3 зазначає, що при накладенні арешту не було дотримано вимог ст. 170 КПК України, вказує на неможливість накладення арешту на суми ПДВ на рахунку в системі електронного адміністрування, оскільки реєстраційні ліміти ПДВ не відповідають критеріям речових доказів, передбаченим ст. 98 КПК України, та не є майном у розумінні ст. 170 КПК України.
У клопотанні також вказується, що на момент розгляду клопотання про накладення арешту жодній особі в кримінальному провадженні №0000070 від 10.12.2019 не було повідомлено про підозру, цивільний позов не заявлено.

У клопотанні вказується, що застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження фактично позбавляє ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» () можливості здійснювати господарську діяльність, а саме реєструвати податкові накладні та здійснювати господарські операції.

Враховуючи вищенаведене, адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «ЦИТО ОПТІМА», вважаючи арешт необґрунтованим, звернулася до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна.

У судове засідання адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «ЦИТО ОПТІМА», не з`явилася, подала до слідчого судді клопотання про розгляд клопотання про скасування арешту за її відсутності. Також адвокатом ОСОБА_3 було подано клопотання про долучення до матеріалів справи копій документів, які підтверджують фактичну господарську діяльність ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» ().

ДФС України та СУ ФР ГУ ДФС у Київській області було належним чином повідомлено про дату, час і місце розгляду клопотання, пояснень або заперечень не надійшло, представник в судове засідання не з`явився.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення даного клопотання з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до чч. 1, 4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 28.01.2020 (справа №760/1458/20, провадження №1-кс/760/663/20) було задоволено клопотання слідчого з ОВС відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_4 та накладено арешт, із забороною відчуження, розпорядження та користування, на суми податку на додану вартість у системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційні ліміти ПДВ) в Державній податковій службі України (ДФС України, м. Київ, Львівська площа, 8) у ряду платників податку, у тому числі ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» (), на який вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, при вирішенні питання про накладення арешту на суми податку на додану вартість у системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційні ліміти ПДВ) в Державній податковій службі України, слідчий суддя дійшов до висновку, що органом досудового розслідування було доведено наявність обґрунтованої підозри вважати, що сума податку на додану вартість в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по суб`єктам підприємницької діяльності, в тому числі, по ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» (), на яку вони мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, є предметом протиправної діяльності та отримані внаслідок проведення незаконної діяльності, тому із врахуванням правових підстав для накладення арешту майна, можливості використання даного майна як доказу в кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов до висновку, що сума податку на додану вартість у системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційні ліміти ПДВ) платників податку, у тому числі ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» (), відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тому з метою забезпечення збереження речових доказів було накладено арешт на вказане майно.

Дослідивши ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 28.01.2020 (справа №760/1458/20, провадження №1-кс/760/663/20), слідчий суддя дійшов до висновку, що арешт був накладений обґрунтовано, основною метою його застосування було забезпечення запобігання ризикам безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ підприємствами реального сектору економіки, що могло призвести до їх втрати і унеможливлення відшкодування збитків, завданих державі та встановлення причетних до злочину осіб.
Разом з тим, дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею встановлено, що ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» (код ) здійснює господарську діяльність, що, зокрема, підтверджується матеріалами, доданими до клопотання.
Таким чином, на думку слідчого судді, на даний час версія органу досудового розслідування щодо того, що сума податку на додану вартість в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» (), яка є об`єктом обігу на тіньовому ринку схемного кредиту з ПДВ, може бути використана для безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ підприємствами реального сектору економіки, не є обґрунтованою.
Вирішуючи питання про скасування арешту майна, слідчий суддя також зобов`язаний урахувати відповідну практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), в якій напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно суспільний інтерес; (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям та з дотриманням принципу справедливої рівноваги. ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.
Враховуючи, що арешт на суми податку на додану вартість у системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційні ліміти ПДВ) по ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» (код ) був накладений з метою запобігання ризикам безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ підприємствами реального сектору економіки, що могло призвести до їх втрати і унеможливлення відшкодування збитків, завданих державі, та встановлення причетних до злочину осіб, слідчий суддя вважає, що на даний час таке втручання не відповідає принципам пропорційності, справедливої рівноваги між інтересами суспільства і правом особи на мирне володіння своїм майном та може призвести до невиправданого обмеження права власності ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» ().

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 28.01.2020, відпала потреба, тому клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «ЦИТО ОПТІМА», підлягає задоволенню, а накладений арешт на суми податку на додану вартість у системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційні ліміти ПДВ) в Державній податковій службі України (ДФС України, м. Київ, Львівська площа, 8) у платників податку, зокрема, ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» (), скасуванню.
Керуючись стст. 98, 131, 132, 170-173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва від 28.01.2020р., справа №760/1458/20, провадження №1-кс/760/663/20, із забороною відчуження, розпорядження та користування, на суми податку на додану вартість у системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційні ліміти ПДВ) в Державній податковій службі України (ДФС України, м. Київ, Львівська площа, 8) у платника податку ТОВ «ЦИТО ОПТІМА» (), на які вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1