13.07.2020 Єдиний унікальний номер 205/5173/20
Єдиний унікальний № 205/5173/20
Провадження № 1-кс/205/984/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2020 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 186 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, освіта середня, не одруженого, дітей на утриманні не має, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого;

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001592 від 12 липня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

13 липня 2020 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вказане клопотання, яке обґрунтовано тим, що ОСОБА_6 12.07.2020 приблизно о 05 годин 00 хвилин (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), перебуваючи біля Спеціалізованої середньої загальноосвітньої школи № 141, розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Моніторна, буд. 3, побачив на огородженій металевим парканом території вказаної школи, яка на той час не працювала, була закрита і знаходилася під охороною, упаковки базальтової теплоізоляції марки «IZOVAT 145», після чого у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжку) - базальтової теплоізоляції марки «IZOVAT 145», яка належить ТОВ «Укрбудтраст», поєднану з проникненням у сховище, тобто на територію вищевказаної школи. Перебуваючи у вищевказаному місці та час, реалізуючи свій вищевикладений раптово виниклий злочинний умисел, ОСОБА_6 , діючи умисно з корисливого мотиву та особистої зацікавленості, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та його дії є таємними для оточуючих, переліз через паркан, та потрапив на територію вказаної школи, де на подвір`ї власними руками взяв та перекинув через паркан 17 упаковок плит базальтової теплоізоляції марки «IZOVAT 145». Однак після цього ОСОБА_6 стало достовірно відомо про те, що його таємні дії було викрито свідком. На зауваження свідка про припинення злочинних дії ОСОБА_6 зухвало відповідав і одночасно продовжував викрадати чуже майно, однак вже відкрито, а саме: перекинув через паркан школи ще 2 упаковки теплоізоляції.

Після того як ОСОБА_6 перекинув 19 упаковок теплоізоляції марки «IZOVAT 145», він перелізши через паркан, покинув територію вищевказаної школи, та залишився на деякий час біля викрадених упаковок теплоізоляції, де і був невдовзі затриманий працівниками поліції.
Таким чином, ОСОБА_6 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі. Злочинні дії ОСОБА_7 були спрямовані на спричинення ТОВ «Укрбудтраст» майнової шкоди у розмірі 8 595,60 грн., однак шкода не завдана з причин, що не залежали від волі ОСОБА_6 .

Умисні дії ОСОБА_6 , що виразилися у відкритому викрадені чужого майна, було кваліфіковано за ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 186 КК України.

12 липня 2020 року СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 186 КК України.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави, викладені у клопотанні, оскільки підозрюваний, хоча і має зареєстроване місце проживання у м. Дніпрі, проте там не проживає, офіційного та постійного місця роботи також, сталі соціальні зв`язки у нього відсутні, просив слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти вказаного клопотання заперечували з мотивів не доведеності прокурором відповідних ризиків поведінки підозрюваного, посилаючись на те, що хоча ОСОБА_6 і не перебуває у зареєстрованому шлюбі, але останні 5 років перебуває у фактичних шлюбних відносинах і постійно проживає за адресою: АДРЕСА_2 , пройшов стажування з метою отримання постійного місця роботи, просили слідчого суддю обрати запобіжний захід, що не пов`язаний із триманням під вартою та призначити цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши підозрюваного та його захисника, прокурора, дослідивши клопотання і матеріали наглядового провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурором в обґрунтування підозри подані такі докази: протокол прийняття заяви в ОСОБА_8 від 12 липня 2020 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 12 липня 2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 12 липня 2020 року; протокол огляду від 12 липня 2020 року, в ході якого вилучено 19 упаковок «IZOVAT 145»; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 12 липня 2020 року; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 12 липня 2020 року; речові докази; інші матеріали кримінального провадження.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

На думку слідчого судді, вказані вище докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду; ризику щодо вчинення інших кримінальних правопорушень) оскільки ОСОБА_6 , хоча і має зареєстроване місце проживання, фактично там не проживає, малолітніх чи неповнолітніх дітей, офіційного та постійного місця роботи не має.

Також слідчий суддя бере до уваги конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, репутацію, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаному правопорушенні. Вищевказані обставини у повній мірі вказують саме на відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що підозрюваний не буде переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду або не буде чинити незаконний вплив на потерпілого, свідка.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що в даному випадку сукупність вищеназваних ризиків та обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаному ризику протиправної поведінки підозрюваного.
Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаного ризику та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.
Крім того, на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не повноважний оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Таким чином, суд вважає причетність підозрюваної особи до вчинення вказаного кримінального правопорушень достатньо вірогідною, що обумовлює законодавче передбачену можливість застосування запобіжного заходу.

Також слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо можливості у підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також наявність ризику того, що підозрюваний може вчинити новий умисний злочин, у тому числі, корисливий.

Обґрунтовуючи наявність вказаних ризиків, слідчий суддя також враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, соціальні зв`язки, конкретні обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаних правопорушеннях.

Разом із цим, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи те що, запобіжний захід у вигляді застави у цьому провадженні йому раніше не обирався і не був порушений, а також враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення та наявні підстави, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного, а також те, що він неодружений, офіційно не працює, а також, враховуючи, що отримане майно було повернуто у повному обсязі, суд ввжає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 42 040 гривень 00 коп., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 186 КК України, задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 05 години 15 хвилин 10 вересня 2020 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Заставу визначити у розмірі, що становить 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 42 040 (сорок дві тисячі сорок) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави та з моменту його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Ухвалу мені оголошено та копію вручено: _________________ року.

___________________________/____________________/