УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000009 від 03.01.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 3 ст. 185, ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000009 від 03.01.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч.3 ст.185, ч.5 ст.185, ч.4 ст.187 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 19.06.2020 року у кримінальному провадженні № 0000009 накладено арешт на майно, виявлене та вилучене під час проведення огляду за адресою: Київська область, селище Гатне, вул. Абрикосова, поблизу будинку № 12, а саме автомобіль марки «Mercedes-Benz» CLK 208, сріблястого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_4 .

В клопотанні представник вказує, що рішення щодо арешту майна є неправомірним та необґрунтованим, оскільки вказане майно, а саме: автомобіль «Mercedes-Benz» CLK 208, належний ОСОБА_4 , не може бути використаний як доказ факту обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, отже не може бути речовим доказом. Також зазначає, що відсутні будь-які дані щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, а тому арешт накладено необґрунтовано та підлягає скасуванню.

Адвокат ОСОБА_3 та власник майна ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали клопотання, просили задовольнити.

Слідчий СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 направив до суду заяву про здійснення розгляду клопотання без його участі, заперечував щодо скасування арешту майна.

Вислухавши доводи представника власника майна, власника майна, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Під час вирішення питання про арешт майна слідчий суддя відповідно до ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У судовому засіданні встановлено, що СУ ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000009 від 03.01.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 3, ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 187 КК України.

Відповідно до ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19.06.2020 року у кримінальному провадженні № 0000009 накладено арешт на майно, виявлене та вилучене під час проведення огляду за адресою: Київська область, селище Гатне, вул. Абрикосова, поблизу будинку № 12, а саме: автомобіль марки «Mercedes-Benz» CLK 208, сріблястого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_4 .

Так, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0000009, в межах якого накладено арешт на автомобіль, не має.

При цьому, адвокатом ОСОБА_3 надано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, згідно з яким власником автомобіля «Mercedes-Benz» CLK 208 є ОСОБА_4 .

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий зобов`язаний довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, оскільки саме він був ініціатором питання про накладення арешту на майно.

Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя не знайшов обґрунтованих та переконливих даних, які б давали підстави вважати, що автомобіль «Mercedes-Benz» CLK 208D, що належить ОСОБА_4 , може бути використаний як доказ у кримінальному провадженні № 0000009.

Разом з тим, слідчим суддя зауважує, що посилання на те, що автомобіль «Mercedes-Benz» CLK 208 є речовим доказом, є формальними, оскільки не зазначено за якими саме ознаками вказаний автомобіль відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України. Отже, відсутні достатні підстави вважати, що автомобіль «Mercedes-Benz» CLK 208, є процесуальним джерелом фактичних даних (доказів), на підставі яких можуть бути встановлені факти та обставини, що мають значення для цього кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Таким чином, аналіз наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт саме автомобіля марки «Mercedes-Benz» CLK 208, сріблястого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , а також недоведеність факту використання вказаного майна як доказу фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в межах якого здійснюється досудове розслідування, оскільки не може свідчити про можливу причетність власника майна до кримінального правопорушення, та не може бути підставою для застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, у зв`язку із чим викликає сумнів в розумності і співрозмірності обмеження права власності з завданням кримінального провадження.

З огляду на зазначене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання у володіння ОСОБА_4 належним йому майном.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000009 від 03.01.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 3 ст. 185, ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст.187 КК України.

Керуючись вимогами ст.ст.170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000009 від 03.01.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 3 ст. 185, ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 187 КК України, - задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19.06.2020 року по справі №761/18288/20, провадження №1-кс/761/11515/20, а саме: автомобіля марки «Mercedes-Benz» CLK 208, сріблястого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя