Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/81/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.03.20 смт.Народичі

Слідчий суддя Народицького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділу Народицького відділення поліції Коростенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: на вантажний сідловий тягач «DAF ТЕ 105 ХF», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_5 , а також причеп-цестерну «Меrсеrоn», зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_4 , власником якого є ОСОБА_6 , шляхом заборони їх відчуження та розпорядження.

Також, в клопотанні слідчий просить передати Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами корпоративні права на майно, зазначене у клопотанні, для здійснення заходів з управління ним з метою забезпечення їх збереження та збереження їх економічної вартості.

Слідчий та володільці майна в судове засідання не з`явились, адвокат ОСОБА_7 , у користуванні якої перебувають зазначені у клопотанні речі, ОСОБА_8 , а також ОСОБА_6 надіслали заяви, в яких просять справу розглядати без їх участі, щодо задоволення клопотання заперечують, слідчий та власник майна ОСОБА_5 про причину неявки суд не повідомили.

Прокурор в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, також зазначив, що для досягнення цілей клопотання також необхідно заборонити власникам та володільцю майна ним користуватись.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали, додані до клопотання, матеріали кримінального провадження №0003869, слідчий суддя дійшов такого висновку.

11 жовтня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003869 внесено відомості про вчинення злочину, передбаченого частиною 4 статті 190 КК України, що стався за таких обставин: «07 жовтня 2019 близько 14 години не встановлена особа, перебуваючи на нафтобазі ТОВ "Фаворит ОЙЛ", діючи умисно із корисливих мотивів та з метою таємного викрадення чужого майна, шахрайським шляхом, під приводом перевезення дизельного палива, у кількості 37 840 літрів, викрала дане паливо, чим завдала ТОВ "РК Волинь" матеріальних збитків на загальну суму 866 384 грн».

17 жовтня 2019 року слідчого СВ Луцького відділу поліції ГУ Національної поліції у Волинській області ОСОБА_9 проведено огляд місця події, а саме частини автомобільної дороги сполученням Київ-ЧОП, під час його було вилучено сідловий тягач «DAF ТЕ 105 ХF» із закріпленим причепом «Меrсеrоn», що зазначені у клопотанні.

Постановою слідчого СВ Луцького відділу поліції ГУ Національної поліції у Волинській області ОСОБА_9 від 18 жовтня 2019 року, зокрема, сідловий тягач «DAF ТЕ 105 ХF», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 із закріпленим причепом «Меrсеrоn», зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_4 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0003869.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, й думку слідчого в судовому засіданні підтримав прокурор , що під час досудового розслідування здобуто беззаперечні докази того, що саме сідловим тягачем «DAF ТЕ 105 ХF» із закріпленим причепом «Меrсеrоn», вчинено злочин, яким ТОВ «РК Волинь» завдано матеріальної шкоди на загальну суму 866 384 грн.

Крім того, із сідловим тягачем «DAF ТЕ 105 ХF» із закріпленим причепом «Меrсеrоn» заплановано ряд слідчих та процесуальних дій, в тому числі призначення експертизи. Крім того перевіряється законність перевезення небезпечних вантажів нафтопродуктів за допомогою зазначеного майна, так як, відповідно до листа ДП «Хмельницький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» свідоцтво, яке нібито було видане на автоцистерну - причеп «Меrсеrоn», зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_4 , фактично не видавалося.

Слідчим суддею встановлено, що власником вказаного вантажного сідлового тягача «DAF ТЕ 105 ХF», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , є ОСОБА_5 , власником причіпу-цестерни «Меrсеrоn», зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , - ОСОБА_6 , й це майно перебуває у користуванні ФОП « ОСОБА_7 ».

Зазначені обставини підтверджуються копіями свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів серії НОМЕР_5 та серії НОМЕР_6 , договорів оренди транспортних засобів від 08 грудня 2017 року серії НМХ №850032 та серії НМХ №850319.

Відповідно до статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна згідно пунктів 1 та 4 частини 2 цієї статті допускається з метою: забезпечення збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Згідно частини 6 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги, що з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) можливе накладення арешту виключно на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, й у цьому кримінальному провадженні такі особи на даний час відсутні, слідчий суддя вважає, що на цій підставі арешт на майно, зазначене у клопотанні, не може бути накладений.

Згідно частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Оскільки слідчим та прокурором не надано належних обґрунтувань та доказів того, що незастосування арешту призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, відчуження майна, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Крім того, постановляючи ухвалу слідчий суддя зважає на таке.

Частиною 5 статті 171 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 22 жовтня 2019 року було накладено арешт на майно, зокрема, зазначене у клопотанні,що розглядається.

Ухвалою Волинського апеляційного суду від 04 листопада 2019 року ухвалу слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 22 жовтня 2019 року про накладення арешту скасовано, відмовлено в задоволені клопотання слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_9 про накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході проведення огляду місця події 17.10.2019 року, в рамках кримінального провадження №0003869 від 11.10.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 190 КК України.

З огляду на викладене й враховуючи, що зазначене у клопотанні майно було вилучено 17 жовтня 2019 року, й на момент звернення слідчого до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, воно не має статусу тимчасово вилученого майна й підлягає негайному поверненню особі, у якої його було вилучено.

Керуючись статтями 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Народицького відділення поліції Коростенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, що перебуває у користуванні ФОП « ОСОБА_7 », а саме: вантажний сідловий тягач «DAF ТЕ 105 ХF», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_5 , та причеп-цестерну «Меrсеrоn», зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_4 , власником якого є ОСОБА_6 , шляхом заборони їх відчуження та розпорядження, відмовити за безпідставністю.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя:ОСОБА_1