ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/136/20 Справа № 691/157/20 Категорія: ст. 183, 193 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2020 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду в складі:

головуючого-суддіОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю: секретаря судового засідання в режимі відеоконференції з Городищенським районним судом: прокурора захисника ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області від 14 лютого 2020року, якою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Переволока, Бучацького району, Тернопільської області, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого ,-

застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 11.04.2020 включно, з визначенням розміру застави на рівні 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 63060 грн., -

в с т а н о в и л а :

Слідчий СВ Городищенського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 за погодженням з начальником Городищенського відділу Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської областіз клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 .

Як вбачається з вказаного клопотання, 12.02.2020 о 03 год. 56 хв. до Городищенського відділення поліції надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що звернулася громадянка Крицька, сигнальник Городищенського залізничного вокзалу, яка вказала, що їй надійшло повідомлення про замінування потягу №42 сполученням «Трускавець-Дніпро», який знаходиться за адресою: вул. Героїв Чорнобиля, 52, м. Городище, Черкаська область, на залізничній станції «Городище» та на даний момент проводиться евакуація пасажирів вказаного потягу.

Відомості про дану подію внесено до ЄРДР № 0000064 від 12.02.2020 року з попередньо визначеною правовою кваліфікацією ч.1 ст. 259 КК України.

Під час досудового розслідування було встановлено, що 12.02.2020 близько 03 год. 30 хв. ОСОБА_8 , рухаючись у поїзді № 42 сполученням «Трускавець-Дніпро», в напрямку м. Дніпро, що під`їздив до залізничної станції «Городище», яка розташована по вул. Героїв Чорнобиля, 52 в м. Городище, Черкаської області, знаходячись у приміщенні тамбура між вагоном №5 та №6 вказаного потягу, перебуваючи в цей час в стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, посягаючи на громадську безпеку, в частині надання інформації про загрозу злочинних посягань, свідомо знаючи про те, що його повідомлення є неправдивим, із свого мобільного телефону марки «Nokia» 200, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , в який встановлено номер оператора мобільного зв`язку компанії ПрАТ «Київстар», анонімно здійснив дзвінок на лінію екстреного виклику «102» Головного управління Національної поліції в Черкаській області, та повідомив працівникам поліції завідомо неправдиву інформацію про загрозу вибуху через замінування потягу №42 сполученням «Трускавець-Дніпро», в результаті чого для здійснення евакуації пасажирів, попередньо вказаний потяг було вимушено зупинено на залізничній станції «Городище», яка розташована по вул. Героїв Чорнобиля, 52 в м. Городище Черкаської області.

12.02.2020, ОСОБА_8 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

12.02.2020 ОСОБА_8 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України.

14.02.2020 ухвалою слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 11.04.2020 включно, з визначенням розміру застави на рівні 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 63060 грн.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу в якій просила її скасувати, як незаконну, та обрати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на те, що ОСОБА_8 вину визнає, має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, слідчий в своєму клопотанні формально послався на наявність ризиків, без належного їх обґрунтування, а тому в матеріалах кримінального провадження відсутні ризики, які б виправдовували застосування відносно її підзахисного найбільш суворий запобіжний захід.

Заслухавши доповідь судді, думку захисника ОСОБА_7 , яка підтримала апеляційну скаргу, просила її задовольнити, думку прокурора ОСОБА_6 , який просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги, вивчивши матеріали клопотання та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1,2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, може застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 177, 178, 183 КПК України.

Обираючи ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого і прийшов до вірного висновку, що по даному кримінальному провадженню маються докази, що вказують на причетність до вчинення кримінального правопорушення саме цієї особи.

На думку колегії суддів, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 2 до 6 років, та класифікується як тяжкий злочин, обставини його вчинення та наслідки, враховуючи дані про особу підозрюваного, який має молодий вік, неодружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, ніде не працює, зареєстрований та проживав в Тернопільській області, за місцем проживання характеризується посередньо, притягувався до адміністративної відповідальності за вчинення аналогічних адміністративних правопорушень, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти громадської безпеки, вчинення якого йому інкримінується у стані алкогольного сп`яніння, після вчиненого намагався знищити речові докази, а саме : телефон та сім-карту, переховувався від працівників поліції, у вчиненому зізнався лише після його викриття, зі слів самого підозрюваного, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння - не може керувати своїми діями, що дає можливість зробити висновок, що ОСОБА_8 , будучи жителем іншої області, може переховуватися від слідства та суду, враховуючи, що одним із свідків, який викриває ОСОБА_8 у вчиненому злочині, є його дівчина, слідчий суддя вірно застосував до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризиків, зазначених у п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_8 .. Таким чином, апеляційні вимоги захисника ОСОБА_7 щодо застосування відносно ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу не підлягають до задоволення.
Згідно вимог ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, зазначених в частині четвертій цієї статті.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні від 12 березня 2009 року у справі «Олексадр Макаров проти Росії» №152117/07 Європейський суд з прав людини вказав, що «... сума застави повинна оцінюватися головним чином по відношенню заінтересованої особи, його активів... іншими словами, ступенем впевненості, яка можлива в тому, що перспектива втрати забезпечення у випадку його неявки в суд послужить достатнім фактором, виключаючи з його сторони будь-яке бажання зникнути».

Враховуючи вищевикладене, а також обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України, який відноситься до тяжких злочинів, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що для забезпечення достатньою мірою гарантування виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків необхідно визначити заставу в розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, а саме - 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в разі звільнення підозрюваного з-під варти в зв`язку з внесенням якої покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України. Вказаний розмір застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб у останнього не було бажання перешкоджати кримінальному провадженню.

Доводи апелянта про те, що ОСОБА_8 буде постійно проживати в будинку батька своєї цивільної дружини, не можуть слугувати підставою для зміни йому запобіжного заходу.

Дані про те, що підозрюваний ОСОБА_8 не може утримуватися в умовах СІЗО за станом здоров`я - відсутні.

Тому, аналізуючи всі наведені обставини, колегія суддів вважає твердження апелянта щодо порушення слідчим суддею вимог КПК України при винесенні ухвали відносно ОСОБА_8 безпідставними та необґрунтованими.

Істотних порушень слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого щодо ОСОБА_8 не встановлено.

З врахуванням викладеного, колегія суддів вважає застосування до ОСОБА_8 саме такого запобіжного заходу, як тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави, зможе забезпечити виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків та не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді і задоволення апеляційних вимог апелянта.

Керуючись ст. 183, 193, 194, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Ухвалу слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області від 14 лютого 2020року, якою відносно підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 11.04.2020 включно, з визначенням розміру застави на рівні 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 63060 грн., залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий :

Судді :