Справа № 442/5452/19
Провадження № 1-кп/442/85/2020
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" січня 2020 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю прокурора ОСОБА_2 ,
обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі в рамках кримінального провадження відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України клопотання прокурора Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_2 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Дрогобича Львівської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше судимого,
в с т а н о в и в:
Прокурор Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_2 звернулася до суду в рамках кримінального провадження відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з клопотанням, в якому просить продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до ОСОБА_4 з визначенням застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів доходів громадян.
Клопотання мотивоване тим, що 20.07.2019 о 03 год. 25 хв. ОСОБА_3 за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у приміщення, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, розбивши вікно та відігнувши невстановленим предметом металеву решітку, проник у приміщення магазину „ ІНФОРМАЦІЯ_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , що належить фізичній особі підприємцю ОСОБА_7 , звідки повторно, таємно викрав грошові кошти в сумі 44 270 грн, які знаходилися у шухляді стола та належали останньому, чим завдав потерпілому майнову шкоду на вказану суму.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 просила застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб та визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Послалася на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений засуджений вироком Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 29.03.2018 за ч. 2 ст. 296 КК України до 5 років позбавлення волі з відстрочкою виконання покарання на 3 роки, а тому у разі визнання його винуватим йому загрожує реальна міра покарання понад 5 років, а отже обвинувачений може переховуватися від суду, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Також під час розгляду попереднього обвинувачення в Стрийському міськрайонному суді Львівської області знаходився в розшуку. Крім цього ОСОБА_4 , починаючи з неповнолітнього віку, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини та відбував покарання в місцях позбавлення волі, а тому перебуваючи на волі продовжить вчиняти корисливі злочини, тобто наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 проти клопотання прокурора заперечили. ОСОБА_4 вказав, що він не причетний до вчинення даного кримінального правопорушення, просив дати йому побути з сім`єю, оскільки його дружина має народити, захисник ОСОБА_5 вказав, що відсутні докази вчинення злочину, у ОСОБА_4 на утриманні є троє дітей і дружина, яка вагітна, просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, оскільки ОСОБА_4 має утримувати сім`ю.
Вислухавши пояснення прокурора, обвинуваченого та захисника, дослідивши матеріали клопотання суд приходить до наступного висновку.
Як вбачається з обвинувального акту в кримінальному провадженні ОСОБА_4 та ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до шести років (ч. 3 ст. 185 КК України).
Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Вирішуючи питання щодо доцільності продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на час судового розгляду, суд виходить з того, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання осіб під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахування конкретних обставин. Тримання осіб під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, суд враховує, що у відповідності до положень ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, продовжити злочинну діяльність.
Також практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Суд, оцінивши обставини, визначені ст. 178 КПК України, враховує те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення під час іспитового строку, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти років. Суд при вирішенні питання доцільності продовження запобіжного заходу, як тримання під вартою враховує, що обрання ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для того, щоб запобігти спробі переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення. Інших обставин, котрі давали б підстави до обрання більш м`якого запобіжного заходу суд не вбачає, а тому вважає за можливе продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12.03.2020 включно.
При продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на виконання ч. 2, 3 ст. 183 КПК України суд вважає необхідним визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи конкретні обставини та тяжкість правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_4 , корисливий мотив його вчинення, дані про особу і майновий стан обвинуваченого, розмір застави має бути встановлений у визначеній законом межі в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 42 040 грн, оскільки на переконання суду внесення застави в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Крім того, суд, вважає необхідним у разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 194, 331, 372 КПК України, суд
у х в а л и в :
Клопотання прокурора Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_2 задовольнити.
Продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 12.03.2020 включно.
Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 (сорок дві тисячі сорок) грн.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок суду та надати документ, що це підтверджує, суду.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі звільнення його з-під варти внаслідок внесення застави наступні обов`язки:
прибувати до суду у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;
не відлучатися з смт Меденичі Дрогобицького району Львівської області без дозволу прокурора або суду;
повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками в даному кримінальному провадженні;
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі їх наявності);
носити електронний засіб контролю.
Обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.
Визначити строк дії обов`язків, покладених на обвинуваченого, та строк дії ухвали суду до 12.03.2020 включно.
Попередити обвинуваченого чи іншу особу, яка виявить бажання стати заставодавцем про те, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом семи днів з моменту її проголошення через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області.

Суддя ОСОБА_1