УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 (доручення від 24.11.2019р. № 026-0008980 Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві для здійснення захисту особи, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 379 від 25.03.1994р.), підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, громадянин України, з неповною середньою освітою, не одружений, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимий, останній раз 09.07.2015р. Деснянським райсудом м. Києва за ч. 2 ст. 186, ст. 69 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі. 23.08.2017р. звільнений з місць позбавлення волі по відбуттю покарання,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0011554 від 24.11.2019р., у рамках якого було подано клопотання, та, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , яке відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Підозрюваний доставлений до суду під вартою.

Документом, що підтверджує надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, які його обґрунтовують, є розписка.

Подане клопотання обґрунтовується тим, що СВ Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві здійснюється розслідування за фактом того, що ОСОБА_5 , будучі раніше неодноразово судимий, останній раз 09.07.2015р. Деснянським райсудом м. Києва за ч. 2 ст. 186, ст. 69 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі. 23.08.2017р. звільнений з місць позбавлення волі по відбуттю покарання, на шлях виправлення та перевиховання не став та знову вчинив корисний злочин при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_5 24.11.2019р. приблизно о 18:00 годин, прибув до торгівельної зали магазину «МегаМаркет» ТОВ «ЛЕВАИС» розташованого за юридичною адресою: м. Київ, вул. В.Гетьмана, 6 (літери Б,Б) де перебуваючи у торгівельному залі по раптово виниклому злочинному умислу, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення за рахунок чужого майна, вирішив повторно таємно викрасти майно, що належить ТОВ «ЛЕВАЙС».

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення за рахунок чужого майна, діючи умисно, перебуваючи у торгівельному залі магазину «МегаМаркет» ТОВ «ЛЕВАЙС» розташованого за юридичною адресою: м. Київ, вул. В.Гетьмана, 6 (літери Б,Б), а саме у торгівельному ряду, взяв з торгівельної полички вісім шоколадних плиток, а саме: одну плитку шоколаду «Мілка з фундуком та карамеллю 300 грм.», вартістю 79,15 гривень (без урахування ПДВ); одну плитку шоколаду «Мілка крем печиво 300 грм.», вартістю 71,50 гривень (без урахування ПДВ); шість плиток шоколаду «Мілка з горіхом та карамеллю 300 грм.», вартістю кожної становить 71,50 гривень (без урахування ПДВ) на загальну суму 429,00 гривень (без урахування ПДВ), а всього товару на загальну суму 580,25 гривень (без урахування ПДВ).

В подальшому о 18 годині 22 хвилин, перебуваючи у торгівельному ряді ОСОБА_5 , впевнившись в тому, що за ним ніхто не спостерігає та не завадить у вчинені кримінального правопорушення, а також усвідомлюючи той факт, що у нього немає грошей на придбання вказаного товару, вирішив повторно таємно викрасти чуже майно, що належить магазину «МегаМаркет» ТОВ «ЛЕВАЙС» та непомітно для оточуючих поклав за пояс штанів вісім плиток шоколаду «Мілка».

Після цього, ОСОБА_5 , продовжуючи свої злочинні дії направлені на повторне таємне викрадення чужого майна, пішов до відділення «хлібобулочних виробів», де взяв хліб, булочку та направилася до каси. Перебуваючи на касі о 18 год. 24 хв. ОСОБА_5 , розрахувався лише за хліб та булочку, не маючи наміру розрахуватися за товар, що знаходився за поясом штанів та який намагався таємно викрасти, направився на вихід з магазину та довести свій злочинний намір до кінця не зміг по причин які не залежали від його волі, так як був затриманий працівником охорони торгівельного супермаркету «МегаМаркет» ТОВ «ЛЕВАЙС».

Таким чином, злочинними діями ОСОБА_5 магазину «МегаМаркет» ТОВ «ЛЕВАЙС», спричинено майнової шкоди на загальну суму 580,25 гривень (без урахування ПДВ).

24.11.2019р. о 18.34год. ОСОБА_5 був затриманий на підставі ст. 208 КПК України.

25.11.2019р. о 16.50год. ОСОБА_5 було повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, але не закінченому з причин, які не залежали від його волі.

У клопотанні слідчим постановлено питання про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, та у зв`язку із існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду, та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник та підозрюваний ОСОБА_5 просили відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати інший запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням під вартою.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_5 підозри, до клопотання додані зібрані під час досудового розслідування докази та інші докази.

Таким чином, надані суду докази обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується.

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Під час судового розгляду клопотання встановлено існування ризиків переховування від органів досудового розслідування та вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки з моменту повідомлення ОСОБА_5 про підозру пройшов незначний проміжок часу, він раніше неодноразово судимий за скоєння аналогічних злочинів, та на даний час, знову підозрюється у вчиненні аналогічного кримінального правопорушення, тому слідчий суддя вважає доведеним існування ризиків переховування від органів досудового розслідування та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» (Ambruszkiewicz v. Poland N 7/03 від 04.05.2006) Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання. Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповнені конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 5 років, його майновий та сімейний стан, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також ту обставину, що безпосередньо після вчинення даного злочину втік, що свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам, тому, слідчий суддя, вважає необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає необхідним, відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України визначити заставу у сумі 10 000грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчого судді, повинно достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та забезпечити, в подальшому, його належну процесуальну поведінку в даному провадженні.

За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 206, 207, 208, 209, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 24 листопада 2019 року 18.34год.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується о 18.34год. 22 січня 2020 року.

Розмір застави визначити у сумі 10 000 грн. (десять тисяч гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030200; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UAUA026001; код класифікації доходів бюджету: 22030200; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….».

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожним їхнім викликом,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.01.2020р. включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру № 9.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1