Провадження № 1-кс/760/4367/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 червня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: адвоката ОСОБА_3 (свідоцтво КВ № 5900 від 18.05.2017р. про право на заняття адвокатською діяльністю, ордер та договір про надання правової допомоги),

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0009976 від 27.08.2016р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0009976 від 27.08.2016р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.
Подане клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.10.2016р. в справі № 760/18203/16-к накладений арешт на майно, а саме на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий № :69:242:0028, площею 0,074 га., та житловий будинок, розміщений на даній земельній ділянці, загальною площею 89.1 м.кв., житлова площа 56.9 м.кв., яка на праві власності належить ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ), з метою забезпечення збереження речових доказів.
21.04.2020р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва частково задоволено клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах володільця майна ОСОБА_5 про скасування арешту та скасовано арешт, накладений 25.10.2016р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва, справа № 760/18203/16-к, провадження №1-кс/760/14375/16, в частині тимчасового позбавлення права на користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :69:242:0028, площею 0.074 га, та в частині тимчасового позбавлення права на користування житловим будинком, що розміщений на даній земельній ділянці, загальною площею 89,1 м.кв, житлова площа 56,9 м.кв, за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_5 .

Адвокат ОСОБА_4 в поданому клопотанні зазначає, що вказаною ухвалою слідчого судді від 21.04.2020р. було повністю відновлено право ОСОБА_5 на користування вказаними об`єктами нерухомого майна.

Однак, відповідно до довідки № 1 від 14.05.2020р., виданої інженером з інвентаризації нерухомого майна ФОП « ОСОБА_6 », житловий будинок (схематичне позначення літ. А), житловий будинок, що розміщений на земельній ділянці, кадастровий номер :69:242:0028, за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 89,10м.кв., житлова площа 56,9м.кв., в результаті дії природних чинників знаходиться в аварійному стані та інвентаризації не підлягає.

Враховуючи, що житловий будинок знаходиться в аварійному стані, тому, як зазначає адвокат, виникає критична необхідність у приведенні вказаного будинку у стан придатний для його використання, шляхом проведення відповідного капітального ремонту, що, на думку адвоката, не можливо без вирішення питання щодо скасування арешту в частині розпорядження зазначеним майном.
Крім того, адвокат ОСОБА_4 зазначає, що з моменту внесення кримінального провадження до ЄРДР за № 0009976 від 27.08.2016р. та прийняття ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 25.10.2016р., минуло більше трьох років, однак за вказаний період часу, органом досудового розслідування не вжито ніяких активних дій, спрямованих на розкриття кримінального правопорушення, зокрема, до теперішнього часу нікому не вручено повідомлень про підозру, обвинувальних актів та кримінальне провадження не скероване до суду, не проводяться будь-які інші слідчі дії, що на думку ОСОБА_5 є недопустимим, а таке затягування розслідування порушує її права як законного власника.
Крім того, адвокат зазначив, що рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 19.04.2018р. в позові Громадської організації «Товариство бджолярів м. Києва» до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , Київської міської ради, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , третіх осіб приватних нотаріусів Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання недійсним договору купівлі-продажу житлового будинку, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та запис про право власності, припинення права власності, визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку, витребування житлового будинку та земельної ділянки було відмовлено в повному обсязі.
Постановою Апеляційного суду м. Києва від 03.09.2018р. апеляційну скаргу представника Громадської організації «Товариство бджолярів м. Києва» на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 19.04.2018р. задоволено частково, та рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 19.04.2018р. в частині позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 від 29.10.2007р., укладеного між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 скасоване та постановлене в цій частині нове.
Визнано недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 від 29.10.2007р., укладеного між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , в іншій частині рішення суду залишено без змін.
На думку, адвоката, вказане рішення суду підтверджує той факт, що ОСОБА_5 є законним власником та добросовісним набувачем арештованого майна. Тому, просив скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.10.2016р.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 підтримав подане клопотання та просив його задовольнити в повному обсязі.
Уповноважений слідчий СВ Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві та прокурор Київської місцевої прокуратури № 9 в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомленні про день, час та місце розгляду клопотання. Відповідно до вимог ст. 174 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд скарги у їх відсутності .
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.
Заслухавши пояснення адвоката та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
В ході судового розгляду клопотання встановлено, що Солом`янським УП ГУ НП України в м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0009976 від 27.08.2016р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.
26.10.2016р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва накладено арешт на майно, а саме на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий № :69:242:0028, площею 0,074 га., та житловий будинок, розміщений на даній земельній ділянці, загальною площею 89.1 м.кв., житлова площа 56.9 м.кв., яка на праві власності належить ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ), з метою забезпечення збереження речових доказів.
Слідчий суддя, при вирішенні питання про накладення арешту на вказане майно, прийшов до висновку, що в матеріалах клопотання містяться достатні дані, які свідчать про те, що приватним нотаріусом Київського нотаріального округу ОСОБА_10 , під час посвідчення договору купівлі продажу житлового будинку по АДРЕСА_1 від 11.11.2014р., укладеного між ОСОБА_7 та ОСОБА_12 було враховано, як підтвердження права власності, договір купівлі-продажу цього ж об`єкту від 29.10.2007р., укладений між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , нотаріально посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_13 ..
Крім цього, з наданих органами досудового розслідування правоустановчих та технічних документів на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 644,7 кв.м., кадастровий № :69:242:0028, площею 0,074 га., встановлено, що відомості, щодо перереєстрації 09.11.2007р. за ОСОБА_7 зазначеної земельної ділянки відсутні.
Також, слідчим суддею, з наданих документів було встановлено, що ОСОБА_12 припинив дію фіктивної іпотеки № 875 від 09.06.2016р., в яку умисно заклав об`єкт нерухомого майна з метою не відчуження останнього та 26.10.2016р. об 13:12 год., приватним нотаріусом ОСОБА_11 , припинено обтяження відповідно до рішення № 32052883, чим знято заборону на відчуження нерухомого майна, з метою перереєстрації права власності. Цього ж дня, близько о 14.17 год., на підставі договору купівлі-продажу № 2017 від 26.10.2016р., видавник: приватний нотаріус ОСОБА_11 , зареєстровано право власності на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий № :69:242:0028, площею 0,074 га., та житловий будинок, розміщений на даній земельній ділянці, загальною площею 89.1 м.кв., житлова площа 56.9 м.кв., за ОСОБА_5 .
З урахуванням вказаних доказів, слідчий суддя, з метою унеможливлення незаконного відчуження нерухомого майна та забезпечення дієвості кримінального провадження, прийшов до висновку, що вказане майно підлягає арешту.
Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що накладений слідчим суддею арешт на майно, повною мірою відповідає меті арешту та принципам розумності та співрозмірності, та достатньою мірою гарантує досягнення дієвості такого заходу забезпечення кримінального провадження.
Доводи адвоката ОСОБА_4 з приводу того, що без вирішення питання про скасування арешту з вказаного будинку, неможливо в повній мірі користуватися даним майном та відповідно привести його у придатний стан, шляхом проведення відповідного капітального ремонту, слідчий суддя вважає необґрунтованими, з наступних підстав.
Так, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Слідчий суддя, під час накладення 26.10.2016р. арешту на майно, застосував найменш обтяжливий спосіб арешту майна ОСОБА_5 заборону лише відчуження, оскільки слідчим не було доведено, що не застосування такого обтяжливого способу арешту майна, як заборона розпорядження та користування, призведе до приховування пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Право користування володільцями майна даним будинком не обмежувалось.
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що застосований в такій формі спосіб арешту майна, в даному випадку, в жодному разі не призвів до надмірного обмеження прав інших власників на безперешкодне користування своїм майном, та в повній мірі відповідав принципам пропорційності, «справедливої рівноваги» між інтересами суспільства і основними правами людини, відповідно до практики ЄСПЛ.
Крім того, ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.04.2020р. скасовано арешт, накладений 25.10.2016р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва, справа № 760/18203/16-к, провадження №1-кс/760/14375/16, в частині тимчасового позбавлення права на користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :69:242:0028, площею 0.074 га, та в частині тимчасового позбавлення права на користування житловим будинком, що розміщений на даній земельній ділянці, загальною площею 89,1 м.кв, житлова площа 56,9 м.кв, за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_5 .

Таким чином, володільці майна не позбавлені права безперешкодного користування вказаним майном, в тому числі, мають повне право, за необхідності, проводити там ремонтні роботи.
Що стосується довідки № 1 від 14.05.2020р., виданої керівником ФОП « ОСОБА_6 », з приводу того, що житловий будинок, літ. «А», яки знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :69:242:0028, за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті дії природних чинників знаходиться в аварійному стані, то слідчий суддя не приймає її до уваги, оскільки слідчому судді не надано належних доказів, що інженер з інвентаризації нерухомого майна є уповноваженою особою проводити таке технічне обстеження об`єкту.
Крім того, слідчому судді не надано обґрунтованих доказів, що видана ФОП « ОСОБА_6 » довідка має юридичні наслідки з точки зору правильності її складання саме у такій формі, оскільки не містить жодних розрахунків, замірів та посилань на відповідну нормативно-правову базу.
Враховуючи вказане, слідчий суддя вважає, що клопотання адвоката не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 131-132, 170, 171, 173, 174, 309, 369, 371-372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0009976 від 27.08.2016р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1