Справа №:755/6490/20
Провадження №: 1-кс/755/2206/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" травня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003057 від 06.05.2020 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт Павлиш, Онуфрієнського р-ну, Кіровоградська обл., громадянину України, непрацюючому, з професійно-технічною освітою, неодруженому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , без місця проживання в Києві, раніше судимому:
-31.05.2018 року Кременчуцьким районним судом Полтавської області за ч.1 ст.304, ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, 70 КК України, до 3 років 6 місяців позбавлення волі, звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 2 роки,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, -
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтоване тим, ОСОБА_4 , 05.05.2020 року, приблизно о 22 годині 30 хвилин перебував у дворі за магазином «Єжевіка», що по вулиці Гната Хоткевича, 10, в м. Києві, разом з потерпілим ОСОБА_7 , де останні спільно розпивали спиртні напої. У якийсь момент, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на повторне відкрите викрадення чужого майна поєднаного із застосуванням фізичного насильства, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне відкрите викрадення чужого майна, поєднаного із застосуванням фізичного насильства, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , діючи з корисливих мотивів, з метою власного протиправного збагачення, з метою подолання волі до опору потерпілого, наніс останньому 3-4 удари кулаками, в обличчя потерпілого. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу направленого на повторне відкрите викрадення чужого майна, поєднаного із застосуванням фізичного насильства, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_4 діючи з корисливих мотивів, з метою власного протиправного збагачення, шляхом ривка, вирвав у потерпілого синього кольору рюкзак, вартість якого 350 гривень, у середині якого знаходились термос, лотки для їжі, останні матеріальної цінності для потерпілого не становлять, грошові кошти в розмірі 7800 гривень та мобільний телефон марки ««Iphone 6 Gold» IMEI НОМЕР_1 , об`єм пам`яті 64 GB, вартістю 3000 гривень, всередині якого знаходилась сім карта мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_2 , матеріальної цінності для потерпілого не представляє, грошей на рахунку не було, який знаходився на лавочці біля потерпілого.
Після чого ОСОБА_4 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, тим самим завдавши потерпілому ОСОБА_7 , матеріальної шкоди на загальну суму 11150 гривень 00 копійок.
У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.186 КК України.
06.05.2020 року о 19 годині 00 хвилин ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст.208 КПК України відразу після вчинення кримінального правопорушення.
07.05.2020 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами - допиту свідків, огляду місця події та особистого обшуку, слідчого експерименту, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, постановою про визнання та приєднання речових доказів, та іншими доказами в їх сукупності.
Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши підозрюваного та його захисника, які просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, доводи прокурора, який обґрунтував клопотання та зазначив обставини які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, приходить до наступного.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.
Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Із досліджених матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст.12 КК України, є тяжким, санкція за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до шести років, враховуючи дані про особу підозрюваного, який не працює, неодружений, без місця проживання в Києві, наявність у підозрюваного судимостей та те, що останній вчинив кримінальне правопорушення будучи звільненим від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком за вироком Кременчуцького районного суду Полтавської області від 31.05.2018 року, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків.
Крім того, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя не вбачає підстав визначати розмір застави підозрюваному, оскільки останній підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства.
Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194, 206 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ.
Встановити строк тримання під вартою ОСОБА_4 не більше 60 днів з моменту його затримання до 04 липня 2020 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя