Номер провадження: 11-сс/813/1085/20
Номер справи місцевого суду: 522/9179/20 1-кс/522/9288/20
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя ОСОБА_2

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, від 17.06.2020 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні № 0000006, внесеному до ЄРДР 21.01.2020 року,-

встановив:

Зміст оскарженого судового рішення.
Ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, від 17.06.2020 року, було частково задоволено клопотання слідчого в ОВС СВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_8 , яке погоджене з прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_9 та застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні № 0000006, внесеному до ЄРДР 21.01.2020 року, строком 60 днів, а саме до 16.08.2020 року, включно, з визначенням розміру застави у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на 17 червня 2020 року 420400 (чотириста двадцять тисяч чотириста) гривень (200 Х 2102 = 420400).

Рішення суду мотивоване тим, що на підставі наданих слідчому судді матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, слідчий суддя вважає, що існують ризики того, що ОСОБА_7 , перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

На вказану ухвалу захисник ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в яких вказує на те, що оскаржена ухвала є незаконною, необґрунтованою, такою, що не відповідає фактичним обставинам справи та вимогам КПК України з таких підстав:

- підозра у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, не обґрунтована, оскільки неконкретизована;

- прокурором не доведені заявлені ризики передбачені ст. 177 КПК України;

- слідчий суддя при постановленні ухвали не врахував, що ОСОБА_7 повністю визнав свою вину не зважаючи на неконкретність підозри, розкаявся та розповів про обставини вчинення злочину;

- при постановленні ухвали слідчий суддя не врахував особу підозрюваного та його соціальні зв`язки, який до адміністративної та кримінальної відповідальності не притягувався, понад 9 років мешкає в м. Одесі з співмешканкою ОСОБА_10 ;

- визначений слідчим суддею розмір застави є завідомо непомірним для підозрюваного.

У зв`язку з викладеним захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, від 17.06.2020 року, і постановити нову ухвалу, якою обрати відносно підозрюваного ОСОБА_7 інший запобіжний захід, не пов`язаний з тримання під вартою або визначити розмір застави, передбачений п.2) ч.5 ст. 182 КПК України.

Позиції учасників судового розгляду.

Захисник ОСОБА_6 та прокурор ОСОБА_9 направили на адресу апеляційного суду клопотання, в яких ставили питання про розгляд апеляційних скарг за їх відсутності в порядку письмового провадження.

Захисник не порушував питання про участь підозрюваного ОСОБА_7 в судовому розгляді апеляційної скарги, тому в судове засідання останній не доставлений.

Стаття 406 ч.1 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції має право ухвалити судове рішення за результатами письмового провадження, якщо всі учасники судового провадження заявили клопотання про здійснення провадження за їх відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 34 та ч. 4 ст. 107 КПК України апеляційний розгляд проведено за відсутності учасників кримінального провадження та без фіксації за допомогою технічних засобів.

Мотиви апеляційного суду.
Згідно з положеннями ч.1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Рішення слідчого судді має чітко відповідати вимогам КПК України, у відповідності до яких воно постановлюється. В протилежному випадку рішення слідчого судді є незаконним.

Зазначені вимоги суд першої інстанції виконав в повному обсязі. В оскарженій ухвалі слідчий суддя навів належні та достатні мотиви для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також мотиви не визначення розміру застави.

За таких обставин, на думку апеляційного суду, відсутні підстави стверджувати про необґрунтованість та невмотивованість судового рішення.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що у проваджені слідчого відділу УСБУ в Одеській області перебуває кримінальне провадження № 0000006, внесене до ЄРДР 21.01.2020 року.

Органом досудового розслідування встановлено, що невстановлений час та дату, а також у невстановленому місці громадянин України ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вступив у злочинну змову з громадянами України: ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з метою незаконного придбання, зберігання з метою збуту та незаконного збуту особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено, на території м. Одеси, при цьому усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді порушення порядку обігу наркотичних засобів, і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом. Збут наркотичних засобів здійснювався наркозалежним мешканцям м. Одеси, через так звані «закладки» та під час особистих зустрічей. Облік обігу наркотичних засобів, а також безпосереднє замовлення наркотичних засобів здійснювався в телефонному режимі, а також з використанням месенджера «Телеграм» у Телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_7 ». Після здійснення замовлення наркотичного засобу, у месенджері «Телеграм» або в телефонному режимі, наркозалежна особа здійснювала оплату на банківську карту чи передавала грошові кошти безпосередньо в руки одній з вищевказаній особі та після цього забирала наркотичні засоби у заздалегідь обладнаних схованках чи під час особистої зустрічі.

Так, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_7 та ОСОБА_15 , вчинили наступні злочини:

- 23.03.2020 громадянин ОСОБА_11 , за попередньою змовою з ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 незаконно збув громадянці ОСОБА_16 речовину рослинного походження зеленого кольору під час особистої зустрічі.

Згідно висновку експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № 779-Х від 07.04.2020, вилучена вищевказана речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, вагою - 0,81г.

- 17.04.2020 громадянин ОСОБА_12 , за попередньою змовою з ОСОБА_11 , ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 незаконно збув громадянці ОСОБА_16 речовину рослинного походження зеленого кольору під час особистої зустрічі.

Згідно висновку експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № 1020-Х від 18.05.2020, вилучена вищевказана речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, вагою - 0,84г.

- 12.05.2020 громадянка ОСОБА_13 , через громадянку ОСОБА_14 , за попередньою змовою з ОСОБА_11 , ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 незаконно збули громадянці ОСОБА_16 речовину рослинного походження зеленого кольору під час особистої зустрічі.

Згідно висновку експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № 1240-Х від 28.05.2020, вилучена вищевказана речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, вагою 0,89г.

17.06.2020, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

1. Твердження апеляційної скарги захисника ОСОБА_6 стосовно того, що підозра є необґрунтованою, оскільки не конкретизовано у чому полягають дії підозрюваного у збуті наркотичних засобів за епізодом від 17.04.2020 року та 12.05.2020 року та у чому виражається попередня змова, на думку апеляційного суду не узгоджуються із нормами закону та фактичними обставинами, з огляду на наступні обставини.

Підозра це процесуальне рішення прокурора, слідчого (за погодженням з прокурором), яке ґрунтується на зібраних під час досудового розслідування доказах та в якому формується припущення про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення, з повідомленням про це такій особі та роз`ясненням її прав та обов`язків відповідно до чинного законодавства.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, однією з підстав є саме обґрунтованість підозри у вчиненні особою злочину, яка, власне, випливає зі змісту процесуального рішення повідомлення про підозру. Звертаючись до практики ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), «Лабіта проти Італії» (Labita v. Italy), «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. the United Kingdom), «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану» (Ilgar Mammadov v. Azerbaijan), «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), зазначається, що наявність «обґрунтованої підозри» передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ця особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, тобто мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, слідчий суддя лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення злочину, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Слідчий суддя вказав, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце, підтверджуються достатніми, на даному етапі розслідування доказами, і у висновках, які зробив орган досудового розслідування, чогось необґрунтованого чи довільного не встановлено. Не виявлено таких обставин і апеляційним судом.

З огляду на вказані вище обставини апеляційний суд вважає, що слідчий суддя дійшов до правильного висновку про наявність обґрунтованої підозри та про можливу причетність ОСОБА_7 до інкримінованого злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Крім того, слід зазначити, що стаття 279 КПК України передбачає, що в разі виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 КПК України.

Такими підставами для зміни повідомлення про підозру є: непідтвердження будь-якої події злочину, що інкримінується підозрюваному; відсутність в діяннях особи складу злочину; недоведеність участі підозрюваного у вчиненні одного або декількох злочинів з числа тих, що ставляться йому в вину у повідомленні про підозру; непідтвердження обставин, що обтяжують відповідальність; встановлення обставин, що змінюють оцінку і кваліфікацію вчинку (замах, закінчений злочин, повторність, продовжуваний злочин); встановлення обставин, що тягнуть зміну оцінки ступеню співучасті підозрюваного в злочині (або деяких з них), в тому числі закриття кримінального провадження з реабілітуючих підстав відносно інших осіб; встановлення обставин, що пом`якшують відповідальність; наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення підозрюваним злочину, що не інкримінувався йому раніше.

Обґрунтованість підозри у вчиненні вказаних тяжких злочинів повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема даними: протоколів добровільної видачі від 23.03.2020 року, 17.04.2020 року, 12.05.2020 року; протоколів допиту свідків від ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_16 , ОСОБА_19 ; висновком експертиз № 779-Х, №1020-Х, №1240-Х.

2. Разом з тим, з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження та даних про особу підозрюваного, в їх сукупності, апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді в частині доведеності наявності у даному кримінальному провадженні зазначених у клопотанні ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Так, наявні в матеріалах кримінального провадження факти та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні та доведені прокурором та слідчим в судовому засіданні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що у свою чергу дає підстави для застосування до нього одного із запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст. 178 КПК України, апеляційний суд, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_7 злочину та дані про особу підозрюваного, вважає, що лише такий запобіжний захід як тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З викладеного вбачається, що слідчий суддя, при прийнятті рішення про застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, перевірив всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування виняткового запобіжного заходу, і зазначені обставини підтверджені достатніми даними, які досліджені та оцінені слідчим суддею в судовому засіданні.

На даному етапі розслідування лише такий запобіжний захід зможе дієво запобігти ризикам, доведеним прокурором під час розгляду клопотання, що виключає можливість обрання ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу.

3. Одночасно, застосувавши підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя з урахуванням обставин злочину, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, відповідно до вимог ч. 4,5 ст. 182 КПК України, визначив заставу у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 420400 (чотириста двадцять тисяч чотириста) гривень. З таким висновком апеляційний суд погоджується, оскільки лише визначений розмір застави здатний забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

В апеляційній скарзі захисник наполягав, що слідчий суддя не врахував особу підозрюваного та міцність його соціальних зв`язків, який до адміністративної та кримінальної відповідальності не притягувався, понад 9 років мешкає в м. Одесі з співмешканкою ОСОБА_10 . Однак данні фактори, не спростовують висновків слідчого судді про неможливість запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, у разі незастосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На думку апеляційного суду, родинні та соціальні зв`язки не є настільки міцними та впливовими на поведінку підозрюваного щоб гарантовано забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, обґрунтованим та ухваленим на підставі об`єктивно з`ясованих обставин.

Відповідно до положень ч.3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Керуючись статями 176, 177, 181, 183, 194, 196, 370-372, 376, 404, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,-

постановив:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, від 17.06.2020 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні № 0000006, внесеному до ЄРДР 21.01.2020 року,- залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4