Справа № 754/7785/20
У Х В А Л А
Іменем України

26 червня 2020 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

в присутності підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003996 від 25 червня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України , відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не працюючого, з вищою освітою, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий (зі слів)

ВСТАНОВИВ:
26 червня 2020 року слідчий СВ Деснянського УП ГУНП України в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003996 від 25 червня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.06.2020, приблизно о 16 годин 00 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, вступив у сварку із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 після чого у нього виник умисел спрямований на заподіяння смерті останньому.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , взяв зі столу біля ліжка, на якому лежав ОСОБА_8 на правому боку, предмет, схожий на молоток, та утримуючи його у правій руці звичайним хватом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, наніс ОСОБА_8 , три удари стороною у вигляді гострого кута зазначеного предмета, схожого на молоток в область скронево-тім`яної ділянки зліва, в результаті чого, настала смерть потерпілого на місці події.

Після чого ОСОБА_5 залишив місце події.

26.06.2020 слідчим СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 повідомлено про підозру ОСОБА_5 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Слідчим зазначає, що підставами обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , є наявність обґрунтованої підозри у вчинені умисного тяжкого кримінального правопорушення у сфері злочинів проти життя та здоров`я особи, наявність вищевказаних ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, а тому менш суворі запобіжні заходи у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, застави чи домашнього арешту не є достатніми для запобігання вищевказаним ризикам, оскільки лише перебування ОСОБА_5 під вартою зможе забезпечити запобіганню можливості ухилення останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному проваджені, а також не зможуть забезпечити виконанню підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, виходячи із обставин, якими воно обґрунтовується. Додатково пояснив про неможливість застосування іншого запобіжного заходу виходячи з особливостей вчиненого правопорушення.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення обрання міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту, ( в тому числі цілодобового).
Підозрюваний у судовому засіданні підтвердила причетність до вказаного кримінального правопорушення, але просить застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, зокрема просить застосувати відносно нього домашній арешт.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, слідчий суддя приходить на наступних висновків.
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві знаходяться матеріали кримінального провадження №0003996 від 25.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КПК України.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 25.06.2020 року, підозрюваний ОСОБА_5 , фактично був затриманий 25.06.2020 року о 18 год. 10 хв.

26.06.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КПК України.

Згідно з клопотанням, вина ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

-оглядами місця події від 24.06.2020;

-показаннями свідків;

-допитом підозрюваного;

-слідчим експериментом за участі підозрюваного ОСОБА_5 ;

-речовими доказами у кримінальному провадженні.

Під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено наявність ризиків для обрання ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме ризиків передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до наступних висновків.
Виходячи з вимог статей 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених ст. 177 цього Кодексу.

Крім того, ч. 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Так, ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання певним ризикам.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України. На даний час наявні ризики, передбачені п.п. 1,5 ч. 1 ст.177 КПК України ,які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчините інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання, слідчим суддею враховується тяжкість злочину, який інкримінується підозрюваному та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також підвищена суспільна небезпечність інкримінованого підозрюваному злочину, а також те, що злочин у якому підозрюється ОСОБА_5 відповідно до ч. 1 ст. 115 КК України посягає на життя та здоров`я особи, які у відповідності до Конституції України є найвищими соціальними цінностями, і саме наведені вище обставини у їх сукупності, а також дані про особу підозрюваного підтверджують існування ризиків передбачених ст.177 КПК України та дають можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою може забезпечити уникненню цих ризиків та забезпечити процесуальну поведінку підозрюваного.
У рішенні "Марченко проти України" Європейського суду суд з прав людини повторює, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.
Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя бере до уваги вищезазначену правову позицію Європейського суду з прав людини, приходить до висновку, що жоден із інших -альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Отже враховуючи, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю матеріалів кримінального провадження, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, а слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 115 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, у відповідності до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не визначає розмір застави у кримінальному провадженні, адже діяння було вчиненого із застосуванням насильства.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 219, 309, 395 КПК України, - слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не працюючого, з вищою освітою, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (зі слів) запобіжний захід у видітримання під вартою строком на шістдесят днів з моменту його затримання, тобто до 24 серпня 2020 року включно.
Взяти під варту в залі суду ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. А підозрюваним протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя: