Слідчий суддя у 1-й інстанції: ОСОБА_1 Справа № 991/2108/20
Доповідач: ОСОБА_2 Провадження №11-сс/991/306/20
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ
У Х В А Л А

23 березня 2020 рокумісто Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_2 , перевіривши матеріали апеляційної скарги, поданої ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на ухвалу слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 13 березня 2020 року у кримінальному провадженні №0002636 щодо відмови в задоволенні клопотання прокурора про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

23.03.2020 Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду на електронну пошту отримано підписану електронним цифровим підписом апеляційну скаргу представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на ухвалу слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 13.03.2020.

Ухвалою слідчої судді, з метою оскарження якої представник подав апеляційну скаргу, першому заступнику керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 відмовлено у задоволенні клопотання про арешт майна, вилученого 24.02.2020 під час обшуку в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями по провадженню №11-сс/991/306/20 справу призначено судді-доповідачеві ОСОБА_2 , судді, які входять до складу колегії: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

На цій стадії суддя-доповідач має вирішити питання щодо можливості призначення до розгляду у судовому засіданні на певний день і в певний час колегією суддів апеляційної скарги, яка надійшла від представника ОСОБА_3 .

Так, за спеціальним правилом, передбаченим ч. 1 ст. 422 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), «отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду».
Однак, наявність вищевказаного правила, як вважає суддя-доповідач, не позбавляє його обов`язку перш ніж вчиняти зазначені в ч. 1 ст. 422 КПК дії, за загальним правилом і виходячи із передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 399 КПК наслідків невідкладно перевірити чи: (1) апеляційну скаргу подано на ухвалу яка підлягає апеляційному оскарженню; (2) судове рішення оскаржене виключно з підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннями статті 394 КПК; (3) апеляційну скаргу подано особою, яка вправі її подавати; (4) апеляційна скарга підлягає розгляду в цьому суді апеляційної інстанції; (5) апеляційна скарга подана в межах строку на апеляційне оскарження, а якщо її подано з пропуском такого строку, то чи порушує особа, яка її подала питання про його поновлення.
При цьому ч. ч. 3, 4 ст. 399 КПК визначають наслідки, застосування яких до конкретної апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді позбавляє суддю-доповідача апеляційного суду обов`язку виконати щодо такої апеляційної скарги вимоги ч. 1 ст. 422 КПК в частині витребування з суду першої інстанції відповідних матеріалів, призначення справи до розгляду та повідомлення про час, дату і місце апеляційного розгляду всіх учасників.
Так, як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, представник просить скасувати ухвалу слідчої судді від 13.03.2020 та постановити нову, якою прокурору відмовити у задоволенні клопотання щодо накладення арешту на майно з мотивів порушення ним строку для звернення до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна. При цьому резолютивну частину ухвали, що оскаржується, оголошено 13.03.2020 в судовому засіданні, на якому був присутній ОСОБА_3 . Й клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеної ухвали до матеріалів апеляційної скарги не додано.

У зв`язку з наведеним, вирішуючи питання щодо можливості призначення до розгляду в судовому засіданні апеляційної скарги представника ОСОБА_3 суддею-доповідачем враховуються вимоги п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, у відповідності з якими «апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення». А згідно абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК «якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення».
Із висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеного в постанові від 27.05.2019 (справа №461/1434/18, провадження №51-6470кмо18), вбачається, що при вирішенні питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали слідчого судді - день оголошення резолютивної частини ухвали чи день оголошення повного її тексту, суд повинен керуватися приписами ст. 376 КПК. Так, відповідно до вказаного у зазначеній постанові висновку: «у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали».

В ч. 5 ст. 115 КПК зазначено, що «при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу».
Оскільки перебіг строку на подачу апеляційної скарги починається з 13.03.2020 дати оголошення резолютивної частини, то апеляційну скаргу, направлену на адресу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду 23.03.2020, було подано після останнього дня на її подачу, яким було 18.03.2020. Отже, апеляційну скаргу подано представником поза межами строку на апеляційне оскарження. Крім того, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з обґрунтуванням поважності причин його пропуску представник не заявляв.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК «апеляційна скарга повертається, якщо апеляційна скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення».
Враховуючи зазначене, апеляційна скарга представника ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_4 , у відповідності до вимог п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК підлягає поверненню.

Керуючись ст. 110, ч. 5 ст. 115, ч. 2 ст. 369, ст. 395, п. 4 ч. 3 ст. 399, ч. ч. 2, 4 ст. 424 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на ухвалу слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 13 березня 2020 року щодо відмови в задоволенні клопотання прокурора про арешт майна, із усіма доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Ухвала в касаційному порядку може бути оскаржена протягом трьох місяців з дня отримання особою, яка її оскаржує, до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: ОСОБА_2