Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/210/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2020 м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали клопотання слідчого про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000445 від 27.06.2019, за апеляційною скаргою власника майна, на яке накладено арешт ПСП «Степ» в особі директора ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08.05.2020,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,
ВСТАНОВИЛА:
Слідчий відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_8 звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда із клопотанням, яке погоджено із прокурором відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_7 про накладення арешту на майно, яке 07.05.2020 визнано речовим доказом.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08.05.2020 задоволено вказане вище клопотання слідчого та накладено арешт на комплекс будівель, що за адресою: вул. Шкільна 3, село Першотравневе, Долинського району, Кіровоградської області, який належить Приватному сільськогосподарському підприємству «Степ» із забороною відчуження та розпорядження вказаним майном.
Приймаючи вказане рішення, слідчий суддя зазначив, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.
Не погоджуючись із таким рішенням слідчого судді власник майна, на яке накладено арешт ПСП «Степ», в особі директора ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу в якій просить апеляційний суд скасувати оскаржуване рішення та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно - комплекс будівель, що за адресою: вул. Шкільна 3, село Першотравневе, Долинського району, Кіровоградської області, який належить ПСП «Степ».
В обґрунтування своїх вимог щодо необхідності скасування ухвали слідчого судді та необхідності відмови в задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно ПСП «Степ», апелянт посилається на те, що постановляючи оскаржувану ухвалу, слідчий суддя обмежився загальними формулюваннями, щодо підстав арешту майна. Також, слідчим суддею не наведено, які саме конкретні обставини кримінального провадження є підставою для застосування арешту майна.

Окрім цього, апелянт зазначає, що у клопотанні слідчого не вказано правову підставу для накладення арешту на майно, не наведено обґрунтування існування загрози приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження нерухомого майна та чи можуть якось вплинути зазначені дії на результати досудового розслідування.

Натомість, клопотання слідчого обґрунтоване фактом звернення ПСП «Степ» до господарського суду з позовом про усунення перешкод у користуванні майном та наявністю відповідного наказу господарського суду та виконавчого провадження Долинського РВ ДВС від 07.04.2020.

Таким чином, на переконання апелянта, оскаржувана ухвала винесена слідчим суддею формально, оскільки виконання рішення господарського суду ніяким чином не може бути підставою для накладення арешту на майно, заборони його відчуження та розпорядження ним по даному кримінальному провадженню. При цьому, апелянт звертає увагу на те, що у даному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру.

Також, апелянт уважає, що оскаржувана ухвала слідчого судді про накладення арешту на нерухоме майно порушуватиме справедливий баланс між інтересами власника, гарантованими законом і завданням кримінального провадження.

Заслухавши доповідача, думку прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання слідчого, які надійшли з районного суду, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
В судове засідання суду апеляційної інстанції, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, не з`явився апелянт. При цьому в поданій апеляційній скарзі міститься прохання розглядати її за відсутності представника ПСП «Степ».
З огляду на те, що ч. 1 ст. 422 КПК України містить вимогу виключно у повідомленні особи про час, дату і місце апеляційного розгляду, а тому необхідно вважати можливим проведення апеляційного розгляду за відсутності апелянта.
Також, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08.05.2020 (копія направлена власнику майна поштою 14.05.2020 (а.м.к. 75), яка надійшла на адресу апеляційного суду 22.05.2020 (направлена поштою 19.05.2020), подана у строк, передбачений п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України протягом п`яти днів, який у даному випадку необхідно обраховувати з моменту отримання копії судового рішення, як того вимагають положення абзацу другого частини третьої вказаної статті КПК України, у зв`язку з розглядом клопотання слідчого за відсутності апелянта.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним кримінальним процесуальним законом статті 98 КПК України (речові докази), повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (зникнення чи відчуження) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Арешт майна з підстав передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, відповідно до ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Як слідує з матеріалів клопотання слідчого про арешт майна, у провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000445 від 27.06.2019.
27.06.2019 до чергової частини Долинського ВП ГУНП в Кіровоградській області надійшли матеріали із Управління захисту економіки в Кіровоградській області про те що, службові особи виконавчого комітету Першотравневої сільської ради Долинського району Кіровоградської області, зловживаючи службовим становищем, в порушення п. 30 ч. 1 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", 16.08.2007 прийняли рішення № 38 про передачу ПСП «Степ» приміщення, розташованого за адресою: Кіровоградська область, Долинський район, село Першотравневе, вулиця Шкільна, 3.
У цей же день Долинським ВП ГУНП в Кіровоградській області відомості про дане кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 364 КК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000445.
У ході досудового розслідування встановлено, що на підставі рішення виконавчого комітету Першотравневої сільської ради від 16.08.2007 № 38, свідоцтва про право власності, виданого Першотравневою сільською радою від 20.08.2007 № 532, приватному сільськогосподарському підприємству «Степ» на праві власності належить приміщення, розташоване за адресою: Кіровоградська область, Долинський район, с. Першотравневе, вул. Шкільна, 3.
Разом з цим, згідно до Указу Президента України «Про деякі заходи, щодо поліпшення умов господарювання недержавних сільськогосподарських підприємств» від 09.03.2000, Закону України «Про передачу права державної та комунальної власності» від 03.03.1998, передбачено порядок передачі на підставі акту приймання-передачі об`єктів соціальної сфери до комунальної власності.
Відповідно до п. 30 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання, щодо прийняття рішень про відчуження відповідно до Закону.
Також, в ході досудового розслідування встановлено, що керівником ПСП «Степ» ОСОБА_6 до Господарського суду Кіровоградської області подана позовна заява про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном де відповідачем є Першотравнева сільська рада Долинського району Кіровоградської області, яка зареєстрована № 912/981/19.
30.04.2020 сільським головою Першотравневої сільської ради ОСОБА_9 було написано клопотання в якому вона вказує, що 30.04.2020, ОСОБА_9 , отримала листа від Долинського РВ ДВС за № 91298119 від 07.04.2020 Наказ, виданий Господарським судом Кіровоградської області «Про усунення перешкоди у користуванні ПСП «Степ» майном, а саме: комплексом будівель, розташованих по вул. Шкільна 3, в селі Першотравневому Долинського району Кіровоградської області на 2 поверсі, де з 1974 року знаходиться сільська бібліотека (яка на балансі сільської ради) та з 1985 року Першотравнева сільська рада та просить накласти арешт на комплекс вказаних будівель, які згідно свідоцтва про право власності № 532 від 20 вересня 2007 року, належать Приватному сільськогосподарському підприємству «Степ», з метою заборони відчуження та розпорядження.
Постановою слідчого про визнання речових доказів від 07.05.2020, комплекс будівель, загальною площею 669,0 кв.м., що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, Долинський район, село Першотравневе, вулиця Шкільна, 3, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000445 від 27.06.2019.
Враховуючи те, що органом досудового розслідування здійснюється розслідування кримінального провадження за фактом зловживання владою або службовим становищем, колегія суддів приходить до висновку про те, що комплекс будівель загальною площею 669,0 кв.м., що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, Долинський район, село Першотравневе, вулиця Шкільна, 3, який належить на праві приватної власності ПСП «Степ», має значення для кримінального провадження, а тому достатні підстави вважати, що воно є речовим доказом.
Таким чином, у разі не накладення арешту на даний комплекс будівель із забороною розпоряджатися та відчужувати таке майно, вказане призведе до можливості відчуження такого майна та матиме негативні наслідки для даного кримінального провадження, оскільки в даному випадку, є сумніви щодо законності передання майна у власність ПСП «Степ».
Доводи апеляційної скарги власника щодо незаконності ухвали слідчого судді про накладення арешту на майно через відсутність правових підстав для його накладення, колегія суддів визнає безпідставними, виходячи з такого.
Частиною 2 статті 170 КПК України визначено чотири правові підстави за наявності яких допускається накладення арешту на майно, для досягнення таких цілей, як: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру для юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як слідує із клопотання слідчого, правовою підставою для накладення арешту на майно слугувало саме необхідність збереження речових доказів, оскільки є ймовірність того, що вказане майно може бути відчужене.
Таким чином, доводи апеляційної скарги власника майна з приводу того, що на час розгляду клопотання слідчого була відсутня правова підстава для накладення арешту на майно є безпідставними.
Також не переконливими є доводи скаржника щодо незаконності накладення арешту на майно, оскільки по даному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру. Як вже зазначалось вище, для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, КПК України не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
З огляду на викладене, колегія суддів уважає правильним висновок слідчого судді щодо необхідності накладення арешту на майно, а саме комплекс будівель, який належить на праві власності ПСП «Степ», а тому ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08.05.2020 залишає без зміни, а апеляційну скаргу власника майна, на яке накладено арешт ПСП «Степ» в особі директора ОСОБА_6 без задоволення.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 376, 407, 422 КПК України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу власника майна, на яке накладено арешт ПСП «Степ» в особі директора ОСОБА_6 , залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08 травня 2020 року, якою задоволено клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_8 , яке погоджено із прокурором відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_7 та накладено арешт на майно - комплекс будівель, що за адресою: вул. Шкільна 3, село Першотравневе, Долинського району, Кіровоградської області, який належить Приватному сільськогосподарському підприємству «Степ» із забороною відчуження та розпорядження вказаним майном, залишити без зміни.
Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4