У Х В А Л А
щодо доцільності продовження терміну дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою

26.12.2019 р. м. Жмеринка

Головуючий Суду присяжних при Жмеринському міськрайонному суді
Вінницької області суддя ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції з Державною установою "Вінницька установа виконання покарань (№1)" кримінальне провадження № 0000602, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 7 липня 2016 року відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Грушка Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених частиною другою статті 185, частиною першою статті 115, пунктами 9, 13 частини другої статті 115 КК України, -

у с т а н о в и в :

Термін дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_7 у виді тримання під вартою закінчується, згідно з ухвалою головуючого Суду присяжних при Жмеринському міськрайонному суді від 1 листопада 2019 року, 30 грудня 2019 року.
Прокурори у судовому засіданні заявляють клопотання та вважають за доцільне продовжити тримання під вартою обвинуваченого на шістдесят днів, мотивуючи клопотання відсутністю підстав для скасування чи зміни запобіжного заходу та наявністю попередніх ризиків.
Обвинувачений не заперечує щодо продовження йому терміну дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на шістдесят днів.
Захисники полягаються на позицію свого підзахисного.
Заслухавши клопотання прокурорів та думки учасників процесу, головуючий Суду присяжних приходить до такого.
Згідно зі статтею 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право змінити та скасувати запобіжний захід щодо обвинувачених, що здійснюється в порядку, визначеному главою 18 КПК України. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу. Під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченим строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинувачених переховуватися від суду, чинити тиск на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати розгляду кримінального провадження іншим чином.
Вирішуючи питання доцільності тримання обвинуваченого під вартою, головуючий Суду присяжних враховує, що строк тримання обвинуваченого під вартою спливає 30 грудня 2019 року, розгляд кримінального провадження до цього часу з об`єктивних причин завершено не буде, а ризики, наявність яких стала підставою для обрання та подальшого продовження щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, передбачені статтею 177 КПК України, а саме - запобігання спробам переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення - не зменшились та не зникли.
Доказів, що можуть свідчити про можливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, суду не надано.
Крім того, слід зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Головуючий Суду присяжних вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід продовжити обвинуваченому на 60 днів з огляду на тяжкість вчиненого злочину та заявлених при обранні та продовженні запобіжного заходу вищевказаних ризиків, а також враховуючи, що він раніше судимий і обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання, в тому числі, у виді довічного позбавлення волі, - тому всі ці обставини виправдовують подальше тримання під вартою обвинуваченого.
Водночас головуючий Суду присяжних приймає до уваги позицію обвинуваченого, який не заперечує щодо продовження відносно нього терміну дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Продовжуючи обвинуваченому строки тримання під вартою, головуючий Суду присяжних вважає, що продовження тримання під вартою в цьому випадку виправдано, оскільки в наявності конкретний суспільний інтерес у виді права на справедливий судовий розгляд, а також унеможливлення переховування обвинуваченого від суду, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалюють над принципом поваги до свободи особистості.
Згідно з вимогами частини четвертої статті 196 КПК України, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дату закінчення її у межах строку, передбаченого цим Кодексом.
Відповідно до частини першої статті 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
На підставі викладеного, керуючись статтями 194, 196, 197, 331 КПК України, головуючий Суду присяжних -

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурорів про продовження терміну дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_7 на 60 днів задовольнити.
Запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Грушка Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, який обвинувачується за частиною другою статті 185, частиною першою статті 115, пунктами 9, 13 частини другою статті 115 КК України, продовжити на 60 днів - з 26 грудня 2019 року до 23 лютого 2020 року включно.
Ухвала не може бути оскаржена.

Головуючий Суду присяжних суддя ОСОБА_8