Справа № 305/831/19
Номер провадження 1-кп/305/144/20
УХВАЛА

про продовження строку тримання під вартою

13.02.2020. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі
колегії: судді - доповідача ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря судового засідання ОСОБА_4

за участю прокурора ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6
захисника адвоката ОСОБА_7
потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11
адвоката ОСОБА_12 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду міста Рахів, в режимі відеоконференції, обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР 16.11.2018 за №0001010 про обвинувачення ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.348 КК України,-
ВСТАНОВИВ:

У провадженні Рахівського районного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР 16.11.2018 за №0001010 про обвинувачення ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.348 КК України.
Ухвалою колегії суддів від 17.12.2019, продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.348 КК України, строком на два місяці, тобто по 14 лютого 2020 року, включно.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 подав письмове клопотання про продовження строку тримання під вартою та просить продовжити строк тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 . Клопотання мотивує тим, що наявні ризики, що обвинувачений ОСОБА_6 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.348 КК України - вбивство працівника правоохоронного органу, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, і за який ОСОБА_6 може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 9 до 15 років або довічне позбавлення волі. Поряд з цим, не втратили своєї актуальності ризики передбачені ст.177 КПК України, а саме можливість перераховування ОСОБА_6 від суду, незаконного впливу на свідків, потерпілих, експертів та спеціалістів у цьому кримінальному провадженні, а також можливість вчинити інше кримінальне правопорушення. Також просить суд врахувати його незначні соціальні зв`язки, та те, що він не має постійного місяця роботи. Таким чином він намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 просив змінити раніше обраний запобіжний захід щодо ОСОБА_6 з тримання під вартою на інший, більш м`який, не пов`язаний з ізоляцією від суспільства. Просить суд врахувати, що свідки допитані, письмові докази досліджені, а наміру переховуватися від суду ОСОБА_6 немає. Натомість перебування під вартою перешкоджає йому вжити заходів по відшкодуваню потерпілим завданих збитків.
Обвинувачений ОСОБА_6 погоджується з позицією захисника ОСОБА_7 .
Потерпілі ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та їх адвокат ОСОБА_12 , вважають, що відсутні підстави для зміни обвинуваченому запобіжного заходу, оскільки залишаються недопитаними свідки, в тому числі свідок ОСОБА_13 , який ухиляється від явки до суду, що стосується відшкодування шкоди обвинувачений не визнає свою винуватість у вчиненому, отже немає наміру відшкодовувати шкоду, також немає міцних соціальних зв`язків, не відпали ризики через існування яких було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. З цих підстав обвинуваченому ОСОБА_6 неможливо обрати інший запобіжний захід.
Вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, колегія суддів виходить з наступних міркувань.
У відповідності до ч.1 статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Згідно вимог ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Як зазначено у пункті 3 рішення Конституційного суду України від 23.11.2017 № 1-р/2017, звертаючись до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, слідчий, прокурор мають викласти обставини, які доводять, що заявлені раніше ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження тримання особи під вартою, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не гарантує запобігання цим ризикам.
Згідно з практикою застосування Європейським судом з прав людини пункту 3 статті 5 Конвенції після спливу певного проміжку часу існування лише обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання особи під вартою; до того ж такі підстави мають бути чітко наведені національними судами (пункт 60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України").
Отже, обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема домашнього арешту та тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі, при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 18.11.2018, відносно обвинуваченого ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави на строк до 13 січня 2019 року. Вказаний запобіжний захід періодично продовжувався Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області та Рахівським районним судом Закарпатської області.
Востаннє, ухвалою колегії суддів Рахівського районного суду Закарпатської області від 17.12.2019, продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 строком на два місяці, тобто по 14 лютого 2020 року, включно.
Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі, наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; його репутація; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
На думку колегії суддів, обвинуваченому ОСОБА_6 необхідно продовжити дію раніше обраного запобіжного заходу, через наступне.
Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_6 не має постійного місця роботи, являється розлученим. Суд не володіє жодними належними доказами на підтвердження міцності його соціальних зв`язків. Лікарських протипоказань проти утримання обвинуваченого під вартою суду не надано.
Натомість, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 9 до 15 років або довічного позбавлення волі, що в свою чергу саме по собі може спричинити бажання обвинуваченого ухилитися від суду.
У межах зазначеного кримінального провадження судове слідство розпочато, однак потерпілі та свідки не допитані. Таким чином, перебуваючи на волі, обвинувачений може ухилитися від слідства та суду, матиме змогу вплинути на потерпілих та недопитаних свідків.
Підсумовуючи викладені вище обставини, колегія суддів вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_6 , оскільки на даний час не відпали ризики, які були встановлені під час обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тому строк дії запобіжного заходу обвинуваченому слід продовжити строком на два місяці.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 331 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Військової прокуратури Ужгородського гарнізону ОСОБА_5 про продовження строку запобіжного заходу - задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.348 КК України, строком на два місяці, тобто по 10 квітня 2020 року, включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору, направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У відповідності до Рішення Конституційного Суду № 4-р/2019 від 13.06.2019 вказана ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду упродовж 7 днів з дня її проголошення.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3