Справа №523/9480/18
Провадження №1-кп/523/494/19
УХВАЛА
про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

29 листопада 2019 року

Головуючий суду присяжних - суддя Суворовського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора Одеської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5
підсудного ОСОБА_6
в ході розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінального провадження №0000015, внесеного до ЄРДР 02.01.2017 року, за обвинуваченням:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, українця національністю, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, зі слів працюючого за наймом у сфері будівництва, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , до затримання фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не маючого судимості в силу ст.89 КК України,
у скоєнні злочинів, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
На розгляді Суворовського районного суду м.Одеси знаходяться означені матеріали кримінального провадження та під час судового розгляду ухвалою від 02.10.2019 року підсудному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ОУВП №21 УДПтСУ в Одеській області, строк якого спливає 30 листопада 2019 року.
Прокурором ОСОБА_7 до початку судового засідання подано до суду та в судовому засіданні прокурором ОСОБА_3 підтримано письмове клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підсудного ОСОБА_6 , мотивуючи його тим, що судовий розгляд ще триває, строк тримання підсудного під вартою спливає, а ризики, передбачені ст.177 КПК України (зокрема, переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, можливості вчинення нового злочину), не відпали.
Вислухавши в судовому засіданні прокурора ОСОБА_3 на підтримку клопотання, з`ясувавши позиції захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 які не погоджуючись з доводами прокурора, просили змінити підсудному запобіжний захід на домашній арешт або зменшити розмір застави до мінімальної межі, заслухавши думку підсудного ОСОБА_6 , який підтримав своїх захисників, дослідивши наявні в розпорядженні суду матеріали судового провадження, головуючий суду присяжних доходить наступного.

Відповідно до ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого, а вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
За ч.3 ст.331 означеного Кодексу, під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією статтею, вирішує головуючий, а за п.24 ч.1 ст.3 цього ж Кодексу, судове провадження кримінальне провадження у суді першої інстанції, яка включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення.
Статтею 177 вказаного Кодексу регламентовано, що метою застосування запобіжного заходу, наряду з іншим, є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжувати злочинну діяльність.

Згідно з ст.178 зазначеного Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Пунктом 4 ч.2 ст.183 наведеного Кодексу встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
За обвинувальним актом, підсудному ОСОБА_6 висунуте обвинувачення у скоєнні особливо тяжких злочинів, передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України, за кваліфікуючими ознаками нападу з метою заволодіння чужим майном (розбій), поєднаного із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень та умисного вбивства з корисливих мотивів, сукупність яких передбачає можливістю призначення покарання тільки у виді позбавлення волі з конфіскацією майна та аж на довічний термін.

Як встановлено під час судового провадження та слідує з обвинувального акту, незважаючи на те, що підсудний ОСОБА_6 не має судимості в силу ст.89 КК України та забезпечений місцем постійного проживання, але останній утриманців не має, офіційно неодружений та непрацевлаштований, обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, а також протягом майже року в межах цього кримінального провадження перебував у розшуку та за відомостями УІТ МВС України раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічного насильницького злочину корисливої спрямованості.
Разом із тим, головуючий суду присяжних зазначений у розглядуваному клопотанні прокурора

ОСОБА_7 ризик незаконного впливу підсудного ОСОБА_6 на потерпілого й свідків у цьому кримінальному провадженні, до уваги не приймається та визнається необґрунтованим, оскільки під час судового розгляду означеного провадження потерпілий та усі заявлені свідки обвинувачення в судовому засіданні вже допитані.
Оцінюючи ж доводи захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та їх підзахисного - підсудному ОСОБА_6 щодо зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт або зменшення розміру раніше визначеної судом застави до мінімальної межі, головуючий суду присяжних вважає їх необґрунтованими та непереконливими станом на теперішній час, оскільки вартість людського життя та смерть будь-якої особи неможливо оцінити й виміряти в грошовій одиниці, а тому слід віднести такий випадок до виняткового, який за приписами ч.5 ст.182 КПК України надає можливість суду визначити розмір застави у більш ніж максимальному передбаченому законом розмірі.

Наведені обставини, незважаючи на досить тривалий термін перебування підсудного ОСОБА_6 під вартою, у взаємозв`язку з результатами вже допитаних станом на теперішній час свідків та характером інкримінованих підсудному злочинів, їх суспільної небезпечності, обґрунтовують існування ризиків вчинення нових злочинів, свідчать про стійкість позиції останнього до скоєння протиправних діянь, що у контексті загрози призначення покарання у випадку доведеності провини у виді довічного позбавлення волі, об`єктивно доводять існування ризиків ймовірного подальшого ухилення зазначеної особи від суду, а також підтверджують актуальність встановлених в суді й передбачених ст.177 КПК України ризиків, внаслідок чого, станом на теперішній час жоден із більш м`яких запобіжних заходів до зазначеного підсудного не зможе запобігти означеним ризикам та забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків.

Отже, приймаючи до уваги викладене та виходячи із визначених в обвинувальному акті обставин інкримінованих підсудному ОСОБА_6 злочинів, ураховуючи перебування останнього на стадії досудового розслідування протягом майже року у розшуку, у взаємозв`язку з неналежним забезпеченням стороною обвинувачення подання письмових і речових доказів до суду, необхідністю допиту свідка захисту та неможливістю за таких обставин закінчити судовий розгляд у більш стислий термін, головуючий суду присяжних доходить висновку про необґрунтованість заявлених стороною захисту доводів та їх непідтвердження будь-якими доказами, з огляду на що клопотання прокурора ОСОБА_7 підлягає задоволенню.

Втім, виходячи з того, що за ухвалою головуючого суду присяжних від 18.06.2019 року, при обранні підсудному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якості альтернативного запобіжного заходу, визначено розмір застави у відповідному розмірі, встановленому ч.5 ст.182 КПК України, а тому, в разі внесення вказаним обвинуваченим або заставодавцем наведеного в означеній ухвалі суду розміру застави, внаслідок чого обвинувачений має бути звільненим з-під варти, на останнього мають бути покладені відповідні обов`язки за ч.7 ст.42, ч.5 ст.194 цього ж Кодексу.

Керуючись ст.ст.31, 177-178, 183, 331, 369-372, 385, 387, Главою 18 КПК України, головуючий суду присяжних, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підсудному ОСОБА_6 , обвинуваченому у скоєнні злочинів, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України, задовольнити.

Продовжити на час подальшого судового провадження підсудному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у скоєнні злочинів, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в «ОУВП №21» Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України, строком на 2 місяці, тобто до 27 січня 2020 року.

У разі внесення застави у розмірі, визначеному ухвалою головуючого суду присяжних від 18.06.2019 року, покласти на підсудного ОСОБА_6 в порядку ч.7 ст.42, ч.5 ст.194 КПК України наступні обов`язки: повідомити суд про своє місце проживання та прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з міста Одеси без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками та експертами в даному провадженні.

Додатково роз`яснити підсудному ОСОБА_6 , що згідно зі ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області, з метою забезпечення виконання підсудним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків, а застава може бути внесена як самим підсудним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), після чого підсудний звільняється з-під варти.

В силу ч.ч.8, 10 ст.182 КПК України, також роз`яснити підсудному ОСОБА_6 , що якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору, а у разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підсудного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ст.194 цього Кодексу.

Строк дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та виконання покладених обов`язків у разі внесення застави, закінчується 27.01.2020 року.

Копії ухвали направити для виконання начальникові «ОУВП №21» Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України та надати іншим заінтересованим особам.

На підставі Рішення Конституційного Суду України №4рп-2019 від 13.06.2019 року, ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Головуючий суду присяжних - суддя: ОСОБА_1