Справа № 643/2286/20
Провадження № 1-кс/643/993/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 року Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду, погоджене з прокурором клопотання слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за №0000698 від 07 лютого 2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів без метою збуту

ВСТАНОВИВ:

Московським ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000698 від 07 лютого 2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів без метою збуту.

В ході досудового розслідування встановлено, що 06 лютого 2020 року до Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: м. Харків, вул. Світла, 39, невстановлена особа зберігає при собі наркотичні засоби.

06.02.2020 в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Світла, 39, за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно видав з лівого нагрудного карману куртки одягнутої ОСОБА_4 , згорток чорного кольору у якому згорток з фольги у якому порошкова речовина білого кольору та дві таблетки білого кольору, які як пояснив ОСОБА_4 , що це наркотичний засіб метадон, який він замовив для особистого вживання, які слідчий вилучив.

07.02.2020 речовину та таблетки визнано речовим доказом по даному кримінальному провадженню.

Відповідно до ч.5 ст.237 КПК України при огляді слідчий має право вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження та речі вилучені з обігу. Відповідно до ч.7 ст. 237 КПК України предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношенню до кримінального провадження.

Приймаючи до уваги, що вищевказане майно буде використане у кримінальному провадженні в якості речових доказів, з метою позбавлення можливості його знищення або переховування, слідчий просив клопотання задовольнити.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, надали заяви, в якій просили проводити судове засідання без їх участі, клопотання підтримали.

Володілець майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою, зокрема, забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З наданих матеріалів вбачається, що існують достатні підстави вважати, що вилучені в ході огляду місця події предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, містять відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на викладене, накладення арешту є обґрунтованим та відповідає виконанню завдань, перелічених в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: згорток чорного кольору у якому згорток з фольги у якому порошкова речовина білого кольору та дві таблетки білого кольору, які було вилучено 06.02.20 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити порядок та місце зберігання вищезазначеного майна відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного суду України, Державної судової адміністрації України № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1