Справа № 304/168/20 Провадження № 1-кс/304/49/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2020 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Перечинського відділення Ужгородського відділу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , затверджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000061 від 10 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

слідчий СВ Перечинського відділення Ужгородського відділу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000061 від 10 лютого 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України про накладення арешту на грошові кошти у сумі 200 грн банкнотами номіналом по 100 грн кожна, серії ЗЄ № 6417135 та серії СГ № 9925486. Клопотання мотивує тим, що 09 лютого 2020 року о 17.14 год на спецлінію «102» надійшло повідомлення про те, що на автодорозі «Львів Самбір Ужгород» в селі Зарічево Перечинського району працівниками Перечинського ВП зупинено автомобіль марки «ВАЗ 2101» за порушення ПДР, водій якого, відрекомендувавшись ОСОБА_5 , пропонував працівниками поліції неправомірну вигоду у розмірі 200 грн за не складання постанови про адміністративне правопорушення. 10 лютого 2020 року дану подію було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000061 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено особу водія, який пропонував неправомірну вигоду працівникам поліції, яким виявився ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 . Під час огляду місця події салону службового автомобіля марки «Шкода Рапід», р/н НОМЕР_1 (07 регіон), в салоні, в ніші між важелем перемикання швидкостей та ручним гальмом виявлено грошові кошти у сумі 200 грн двома банкнотами номіналом по 100 грн кожна серії ЗЄ №6417135 та серії СГ № 9925486, які вилучено та упаковано до крафтового конверту з написом «Національна поліція України Головне слідче управління» та опечатано у присутності понятих. Отже враховуючи те, що для здобуття доказів у даному кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій, а також те, що вказані кошти мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду даного клопотання, тому на підставі ч. 4 ст. 107 цього Кодексу фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

У судове засідання ОСОБА_6 також не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши надані слідчим матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, приходить до такого висновку.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Відповідно до ч. 5 вказаної статті у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

З матеріалів клопотання встановлено, що 09 лютого 2020 року о 17.15 год на спецлінію «102» надійшло повідомлення працівника СРПП № 3 ОСОБА_7 про те, що в селі Зарічево Перечинського району на трасі Н-13, ОСОБА_5 , запропонував працівникам поліції неправомірну вигоду у сумі 200 грн за не притягнення до адміністративної відповідальності (а. с. 8).

Також встановлено, що 10 лютого 2020 року дану подію було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно номер 0000061 з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 369 КК України, що підтверджується Витягом з кримінального провадження № 0000061 від 10 лютого 2020 року (а. с. 4).

З протоколу огляду місця події від 09 лютого 2020 року вбачається, що предметом огляду являється службовий автомобіль Перечинського ВП марки «Шкода Рапід», р/н НОМЕР_2 , білого кольору, з розпізнавальними знаками поліції, в салоні якого, в ніші між важелем перемикання швидкостей та ручним гальмом виявлено грошові кошти у сумі 200 грн двома банкнотами номіналом по 100 грн кожна серії ЗЄ № 6417135 та серії СГ № 9925486, які вилучено та упаковано до крафтового конверту з написом «Національна поліція України Головне слідче управління» та опечатано у присутності понятих (а. с. 9-11).

Протоколами допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 10 лютого 2020 року та письмовими поясненнями ОСОБА_6 від 09 лютого 2020 року підтверджується, що під час несення служби СОГ та СРПП Перечинського ВП 09 лютого 2020 року, поліцейські помітили транспортний засіб марки «ВАЗ 2101», р/н НОМЕР_3 , водій якого не був пристебнутий ременем безпеки, а при зупинці такого, виявилося, що у водія, який відрекомендувався ОСОБА_5 , відсутнє посвідчення водія. Коли є йому було запропоновано присісти до службового автомобіля для складання протоколу, останній зробив працівникам пропозицію грошової винагороди за не складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, поклавши між водійським та пасажирським сидінням дві банкноти, номіналом по 100 грн в якості неправомірної вигоди (а. с. 12-16, 17-21, 22-23).

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України передбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчим доведено, що вилучені в ході огляду службового автомобіля грошові кошти мають значення речових доказів у кримінальному проваджені № 0000061 та відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

клопотання слідчого СВ Перечинського відділення Ужгородського відділу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , затверджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000061 від 10 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.369 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти у сумі 200 (двісті) грн, а саме дві банкноти номіналом 100 (сто) грн за серією та номером ЗЄ № 6417135 та СГ № 9925486, які упаковано до спеціального пакету з написом «Національна поліція України Головне слідче управління» з підписами понятих.

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду на протязі п`яти діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1