Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/1469/20
Справа № 711/4292/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2020 року слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , винесеного у кримінальному провадженні №0000354 від 24.12.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч 2 ст. 307 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сміла, Черкаської області, українки, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,-

встановив:

Старший слідчий СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, за погодженням прокурора відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 , що винесене у кримінальному провадженні №0000354, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.12.2019, в якому просить застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_6 , діючи умисно, незаконно, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини в сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів,що охороняють здоров`я населення України, в порушення вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», усвідомлюючи протиправнсть своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, у невстановлені досудовим розслідуванням дату, час, місце, за невставленихобставин придбала психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін в великих розмірах, та зберігала його до 16.06.2020 за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 для подальшого збуту.
Так, в період час з 16.06.2020, 18 години 29 хвилин до 17.06.2020, 03 години 59 хвилини, під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11.06.2020, за адресою: Черкаська область, м. Сміла, вул. Добролюбова, 25, працівниками поліції виявлено та вилучено поліетиленовий пакет з психотропною речовиною, обіг якої обмежено - амфетамін, яку ОСОБА_6 зберігала за місцем проживання з метою подальшого збуту.
17 червня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, с зібрані в ході досудового розслідування відомості, а саме: протокол проведення обшуку від 16.06.2020; протокол затримання особи віл 16.06.2020; висновок експерта від 18.06.2020 та інші.
На теперішній час є достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_6 , знаходячись на волі, буде: переховуватись від органу досудового розслідування, прокурора та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); незаконно впливати на свідків і метою схилення їх до дачі завідомо не правдивих показань, а також перешкоджати кримінальному провадження шляхом спілкування з іншими особами, які також причетні до вчинення вказаного злочину, так як на цей час не встановлено джерело походження наркотичної речовини та інші обставини, які підлягають доказуванню (п. 3 ч. І ст. 177 КПК України); незаконно впливати на експертів, які будуть проводити судові експертизи у кримінальному провадженні, щоб схилити їх дачі завідомо неправдивих чи необ`єктивних висновків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); вчиняти інші злочини, у тому числі з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення інкримінованих йому злочинів, а також аналогічні тим, у яких він підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 1 77 КПК України).
Вказані ризики існують, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років із конфіскацією майна.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 підтримали та просили його задовольнити.

В судовому засіданні захисник підозрюваної зазначив, що заперечує проти внесеного клопотання, оскільки вважає підозру необґрунтованою. Також вказав, що ризики, на які посилається сторона обвинувачення, нічим не підтверджені. Просив врахувати, що підозрювана має постійне місце проживання, а також те, що на її утриманні знаходиться неповнолітня дитина син ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В судовому засіданні підозрювана підтримала доводи свого захисника.

Заслухавши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ст.177 КПК України метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Як встановлено в судовому засіданні, відповідно до повідомлення про підозру від 14.06.2020 року (в судовому засіданні слідчий вказав на те, що це є помилкою), ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України, а саме в тому, що вона, діючи умисно, незаконно, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини в сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів,що охороняють здоров`я населення України, в порушення вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, у невстановлені досудовим розслідуванням дату, час, місце, за невставленихобставин придбала психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін в великих розмірах, та зберігала його до 16.06.2020 за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 для подальшого збуту.
Так, в період час з 16.06.2020, 18 години 29 хвилин до 17.06.2020, 03 години 59 хвилини, під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11.06.2020, за адресою: Черкаська область, м. Сміла, вул. Добролюбова, 25, працівниками поліції виявлено та вилучено поліетиленовий пакет з психотропною речовиною, обіг якої обмежено - амфетамін, яку ОСОБА_6 зберігала за місцем проживання з метою подальшого збуту.
Вказане повідомлення про підозру вручено ОСОБА_6 17.06.2020 року, що підтвердила в судовому засіданні підозрювана та її захисник.

Згідно висновку експерта №2/1228 від 18.06.2020 року, надана на експертизу порошкоподібна речовина містить в своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін. Маса амфетаміну (в перерахунку на амфетамін-основу) в наданій на експертизу речовині складає 22.462 грама.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про те, що на момент пред`явлення підозри ОСОБА_6 17.06.2020 року, не було об`єктивних підстав вважати, що за місцем її проживання були вилучені саме наркотичні засоби.

Разом з тим, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Словосполучення «обґрунтована підозра» передбачає наявність існування фактів або інформації, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин («Cebotari v. Moldova», п. 48).
Більш того, виходячи з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігач, що особа про яку йдеться могла вчинити правопорушення. Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії кримінального розслідуваннядля вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення (Мюррей проти Сполученого Королівства), а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.98 р. у справі "Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства" наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
У даному кримінальному провадженні, зв`язок підозрюваного з вчиненими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, є обґрунтованою.
Відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст.177 КПК України метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 обставини справи, зважаючи на особу підозрюваної, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування до неї запобіжного заходу з метою уникнення ризиків переховування її від органів досудового розслідування та суду.

Разом з тим, у відповідності до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором наведені, у відповідності до ст.ст.177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також, враховані обставини, які повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Пунктом 10 листа ВССУ від 04.04.2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» передбачено, що У кожному випадку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим. Слід звернути увагу слідчого судді, суду на те, що відповідно до положень ст. 198 КПК висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту);

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчому судді, суду слід мати на увазі, що перелік обставин, які слід враховувати при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, не є вичерпним та підлягає розширеному тлумаченню з огляду на фактичні обставини, встановлені у кримінальному провадженні.

В пункті 9 листа ВССУ від 04.04.2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» вказано на те, що слідчому судді, суду необхідно мати на увазі, що обґрунтування у клопотанні про застосування запобіжного заходу наявності одного чи кількох ризиків/підстав, що визначає можливість застосувати той чи інший із встановлених КПК запобіжних заходів, передбачає обов`язок прокурора довести неможливість застосування інших, більш м`яких видів запобіжних заходів.
Разом з тим,прокурором в судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Також, не може слугувати підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилання слідчого та прокурора на те, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, який відноситься до категорії тяжких, враховуючи, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом.

Слідчий під час судового засідання зазначив, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_1 .

За приписами ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує: особу підозрюваної; її вік, стан здоров`я, наявність постійного місця проживання, також те, що на утриманні заходиться неповнолітня дитина, а також положення Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У відповідності до п.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 511-550/0/4 від 4 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до КПК України», вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року ), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини та зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК.

Відповідно до роз`яснень ВССУ, викладених у п.18 Листа від 4 квітня 2013 року №511-550/0/4-13, суду необхідно враховувати, що обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ у справі «Белевитський проти Росії», пункти 111 112 рішення від 1 березня 2007 року; п. 85 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року2).

Тяжкість обвинувачення не може слугувати єдиним обґрунтуванням застосування тримання під вартою, тому судам, окрім кваліфікації, слід визначати ризики (ст. 177 КПК), інакше судові рішення щодо застосування, продовження тримання під вартою не відповідають вимогам практики ЄСПЛ і нормам КПК.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»)

Таким чином, враховуючи думку сторони обвинувачення та доводи сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні внесеного клопотання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, оскільки, у даному випадку, такий запобіжний захід не відповідає засадам розумності і пропорційності застосування запобіжного заходу.

Європейського суду з прав людини «Харченко проти України», - при розгляді клопотання про обрання або ж продовження строку тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваній запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. При цьому, суддя враховує доводи як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, - можливість підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора та/чи суду, незаконно впливати на свідків, з метою схилення останніх до відмови давати показання чи давати неправдиві показання у кримінальному провадженні, враховуючи санкцію ч.2 ст.307 КК України та покарання, яке може бути визначено судом, в разі доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй злочині.

Крім того, слід зазначити, що домашній арешт складає позбавлення волі в значенні Конвенції з прав людини та основоположних свобод і тому він відповідає одній з дозволених підстав згідно зі статтею 5.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченої залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України).

Під час розгляду клопотання встановлено, що фактичним місцем проживання підозрюваного є: АДРЕСА_1 . Отже, домашній арешт слід застосувати до підозрюваної в період часу з 20.00 год. до 06.00 год. наступної дати .

Визначаючи строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу, варто звернути увагу, що в даному випадку тривалість застосування запобіжного заходу на період часу у 60 днів, тобто, в межах строку досудового розслідування, є виправданою, внаслідок особливостей способів доказування та отримання доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України на підозрюваного слід покласти певні обов`язки, які забезпечать процесуальну поведінку підозрюваного під час здійснення досудового розслідування цього кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 14 серпня 2020 року.

Заборонити ОСОБА_6 покидати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 - з 20.00 год. до 06.00 год. наступної дати.

Зобов`язати підозрювану ОСОБА_6 , у відповідності до вимог ч.5 ст.194 КПК України, прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом.

Копію даної ухвали вручити підозрюваному, слідчому, в провадження якого знаходиться справа та прокурору Черкаської області - для відому.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 22.06.2020 року о 08.05 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1