233 № 233/2293/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 травня 2020 року Слідчий суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянув клопотання слідчого СВ Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Костянтинівської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні за №0000483 від 08 травня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
Досудовим розслідуванням встановлено, що в провадженні СВ Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000483 від 08 травня 2020 року за фактом того, що 08 травня 2020 року до чергової служби Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області, надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 08 травня 2020 року о 07-50 годині до будинку АДРЕСА_1 , де мешкає її мати ОСОБА_6 , увійшла невідома особа, та відкрито викрала майно яке належить ОСОБА_7 , заподіяв майнову шкоду останній.

Даний факт зареєстрований у інформаційно-телекомунікаційній системі «інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області за № 5875 від 08.05.2020 р.

В ході розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що невідома особа 07 травня 2020 року невідома особа, шляхом вільного доступу через незачинені вхідні двері проникла до приміщення будинку АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_7 , яка була одна, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, діючи умисно, з корисливих мотивів, прослідувала до приміщення спальні, де відпочивала ОСОБА_7 , та нанесла два удари кулаком правої руки по голові та один удар кулаком правої руки в область грудної клітини, чим завдала останній фізичний біль та спричинила тілесні ушкодження.

Подавивши вищезазначеними діями волю потерпілої до опору, невідома особа, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів, із застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя і здоров`я відносно ОСОБА_7 відкрито викрав чуже майно, яке належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
08 травня 2020 року під час проведення у встановленому законом порядку огляду місця події, а саме приміщення будинку АДРЕСА_1 , було виявлено чоловічі кросівки синього кольору, які були упаковані та опечатані до сейф-пакету № 4328776 та вилучені до Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області.

В ході допиту в якості потерпілого, ОСОБА_7 пояснила, що вищевказані чоловічі кросівки синього кольору їй або її родичам не належать та вона їх раніше не бачила.

Під час досудового розслідування було встановлено, що до вказаного правопорушення причетний гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який пояснив, що коли знаходився у домоволодіння АДРЕСА_1 перевзувся у кросівки, які знаходились у вищевказаному домоволодінні, а свої залишив.
Відповідно до вимог ст. 167, 168 КПК України вищезазначені чоловічі кросівки синього кольору є тимчасово вилученим майном.

09 травня 2020 року зазначені чоловічі кросівки синього кольору були визнані речовим доказом та залучені до кримінального провадження як речові докази.

Чинним кримінально-процесуальним законодавством передбачений інститут заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження значиться арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог чинного кримінально-процесуального законодавства слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою збереження речових доказів, забезпечення швидкого, повного, неупередженого розслідування у кримінальному провадженні, виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та встановлення правопорушників, припинення злочинної діяльності осіб, що вчинили кримінальне правопорушення.
Арешт вищезазначеного майна необхідно здійснити для запобігання можливостей його пошкодження, псування, знищення. Враховуючи, що вищезазначені речі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, відповідно до п.1 ч.2 ст. 170, ч.3 ст. 170 КПК України необхідно здійснити накладення арешту на вищезазначене майно, з метою збереження речових доказів.
Беручи до уваги вищезазначене, та те що чоловічі кросівки синього кольору є речовим доказом, та мають суттєве значення по кримінальному провадженню, а також, що незастосування заборони на користування вищезазначеним майном, а також заборони розпоряджатися таким майном призведе до пошкодження, псування, знищення вищезазначеного майна.
Обов`язок повідомити власника майна, підозрюваного про час та місце розгляду справи у суді, було покладено на слідчого.

Будучи належним чином повідомлені судом про час та місце розгляду клопотання прокурор та слідчий до суду не з`явились, надавши заяву про розгляд справи у їх відсутність, що, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не є перешкодою для розгляду клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч.3 ст. 170 КПК України з метою забезпечення збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, тобто є речовими доказами, а саме матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Враховуючи правову підставу для арешту майна, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією ч.3 ст. 186КК України для даної стадії досудового розслідування, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність, наслідки арешту майна для власника, з метою забезпечення збереження речових доказів; вважаю за необхідне накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на чоловічі кросівки синього кольору, що належать ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою тимчасового позбавлення можливості особи, у володінні та власності якої перебувають речі відчужувати, розпоряджатися будь-яким чином та користуватися таким майном.

Заборонити будь-яким юридичним або фізичним особам відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися вказаним майном.

Тому клопотання, слід задовольнити.

Керуючись ст.ст. 167,170-173 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Костянтинівської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні за №0000483 від 08 травня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України про арешт майна задовольнити.

В рамках кримінального провадження за №0000483 від 08 травня 2020 року накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події, приміщення будинку АДРЕСА_1 від 08.05.2020 року, майно, а саме на чоловічі кросівки синього кольору, що належать ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою тимчасового позбавлення можливості особи, у володінні та власності якої перебувають речі відчужувати, розпоряджатися будь-яким чином та користуватися таким майном.

Заборонити будь-яким юридичним або фізичним особам відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися вказаним майном.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати: прокурору, слідчому, підозрюваній особі, як власнику майна.

На ухвалу слідчого судді, може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду, за правилами статті 173 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1