21.05.2020
Справа № 642/409/20
Провадження 1-кп/642/414/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2020 року м. Харків

Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, раніше судимого:

05.01.1998 Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 141 до покарання у вигляді позбавлення волі 1 рік;

08.12.1998 Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 3 ст. 140 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі 3 роки 6 місяців з конфіскацією майна;

10.12.2002 Дзержинським районним судом м. Харкова за ч.2 ст. 187 К України до покарання у вигляді 7 років позбавлення волі;

15.03.2010 Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185, ст. 70 КК України до покарання у вигляді 4 років позбавлення волі;

18.08.2017 Московським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 162, ч. 1 ст. 70, ст. 72 КК України до покарання у вигляді 4 років позбавлення волі, згідно ч. 5 ст. 72 КК України зараховано з 23.07.2015 до 20.06.2017 звільнився з Харківського СІЗО 25.08.2017,

зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який обвинувачується за ч.3 ст. 186 КК України, суд

в с т а н о в и в :

27 січня 2020 року до Ленінського районного суду м. Харкова від Харківської місцевої прокуратури №1 надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.3 ст. 186 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту. Також, заявив клопотання в якому просив продовжити застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку із тим, що ризики, встановлені слідчим суддею не зникли та не зменшилися.

Потерпілі в підготовче судове засідання не з`явились, надали заяви про проведення підготовчого судового засідання за їх відсутності.

Обвинувачений та його захисник просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Крім того, з Дзержинського районному суду м. Харкова на підставі ухвали Харківського апеляційного суду від 17.03.2020 надійшли матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.2, ст.185, ч.3 ст. 186 КК України для об`єднання з зазначеною справою.

Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши в нарадчій кімнаті обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.314 КПК України, при прийнятті рішення у підготовчому судовому засіданні суд має право направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Виходячи із вимог ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції, якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

На підставі ч. 1 ст. 217 КПК України у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами), у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 217 КПК України, суд вважає за доцільне об`єднати матеріали вказаних кримінальних проваджень в одне провадження.

Під час досудового розслідування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 слідчим суддює Ленінського районного суду м. Харкова від 13.12. 2019 обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який був продовжений.

До вказаної дати судовий розгляд не може бути завершений, так як судове слідство не розпочато по суті.

Згідно з положеннями ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого, переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання щодо можливості зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України, ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, віднесеного до тяжкого злочину (ст. 12 КК України).

Обвинувачений раніше неодноразово судимий, судимість не знята та не погашена. Не має постійного місця роботи, не має стійких соціальних зав`язків.

Відповідно до змісту ч.3 ст.199 КПК України, однією з підстав для продовження строку тримання під вартою є наявність вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Обираючи щодо обвинувачених запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд вказав на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, ризику переховування від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суд вважає, що прокурором в судовому засіданні доведено, що заявлені при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики не зменшились та продовжують існувати та що інший, більш м`який запобіжний захід, на застосуванні якого наполягав обвинувачений та його захисник, є недостатнім для запобігання ризикам, встановленим ст.177 КПК України та не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинувачених.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає, що підстави для продовження запобіжного заходу - тримання під вартою, не відпали, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого, а тому наявна необхідність у збереженні такої міри запобіжного заходу із визначенням строку у межах 60 днів.

Під час проведення підготовчого судового засідання судом встановлено:

1) відсутність перешкод призначення судового розгляду, які передбачені п.п.4-8 ч.1, ч.2 ст. 284 КПК України;

2) обвинувальний акт складено з дотриманням вимог КПК України,

3) відсутність підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п.4-8 ч.1, ч.2 ст.284 КПК України,

4) кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду м.Харкова.

Відповідно до вимог ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду, суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Таким чином, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання про можливість призначення судового розгляду, суд приходить до висновку що є всі достатні підстави для призначення судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 176-177, 183, 217, 314-316, 331, 334, 369-372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Об`єднати кримінальне провадження № 642/409/20, провадження №1-кп/642/414/20 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України, з матеріалами кримінальним провадженням №638/1165/20, провадження №1-кп/642/534/20, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185, ч.3 ст. 186 КК України.

Присвоїти об`єднаному кримінальному провадженню № 642/409/20, провадження №1-кп/642/414/20.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому за ч.3 ст. 186 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів до 19 липня 2020 року, з подальшим утриманням у Державній установі Харківський слідчий ізолятор.

Строк дії ухвали - до 19 липня 2020 року включно.

Призначити судовий розгляд об`єднаного кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186, ч.2 ст. 185, ч.3 ст.186 КК України, у відкритому судовому засіданні на 17 червня 2020 рік на 11 год. 00 хв.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Про місце та час розгляду справи повідомити учасників кримінального провадження: прокурора, обвинуваченого.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою - в той же строк з моменту вручення копії, в частині оскарження продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1