Сарненський районний суд
_____________________________________________________________________________________ Справа № 572/1667/20
Провадження № 1-кс/572/312/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 липня 2020 року м.Сарни

Слідчий суддя Сарненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 за погодженням прокурора Сарненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту тимчасово вилучене майно,-

В С Т А Н О В И В :
У провадження слідчого судді Сарненського районного суду Рівненської області надійшло клопотання слідчого СВ Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 за погодженням прокурора Сарненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене на майно.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав суду клопотання про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує. Просить його задоволити.

У судове засідання не з`явився володілець майна.

Вивчивши матеріали клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, приходжу до наступних висновків.

Органом досудового розслідування - СВ Сарненського ВП ГУ Національної поліції в Рівненської області здійснюється досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000625 від 28.06.2020 р., за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 187 ч.4 КК України.

У ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що приблизно опівночі з 27 на 28 червня 2020 року (точно часу досудовим розслідування не встановлено) ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , перебуваючи в місті Костопіль Рівненської області, переслідуючи корисливий мотив, спрямований на відкрите заволодіння чужим майном, попередньо домовилися між собою умисно вчинити нападу на громадянина ОСОБА_8 з метою заволодіння належним йому майном із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), за наступних обставин.

Реалізовуючи свій протиправний намір ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою та спільно в групі з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх злочинних дій, переслідуючи корисливий мотив та маючи умисел, спрямований на незаконне заволодіння чужим майном, 28 червня 2020 року, приблизно о 01 год. 30 хв., на автомобілі марки «Skoda» модель «Superb», д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який перебуває у користуванні ОСОБА_6 , прибули до господарства ОСОБА_8 , яке розташовано за адресою: АДРЕСА_1 . В подальшому, залишивши автомобіль на відстані приблизно 200 метрів від вказаного господарства, переконавшись в тому, що за їх діями ніхто не спостерігає, з метою виконання свого злочинного умислу, через огорожу, ворота якої замикаються за допомогою металевого засову, увійшли на територію домоволодіння ОСОБА_8 , дочекалися коли господар вийшов в коридор будинку та відчинив вхідні двері, ОСОБА_5 разом із ОСОБА_7 та ОСОБА_6 проникли в приміщення житлового будинку та умисно вчинили напад на потерпілого, зваливши його з ніг, наносячи удари руками та ногами в область голови та тулуба, заподіяли ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді: політравми, закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку важкого ступеня з формуванням внутрішньо-мозкової травматичної гематоми лівої півкулі мозку, ЗТГК (які зазвичай згідно наказу МОЗ №6 Правила судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень), а також забою обох легень, переломів VIII, ХІ ребер справа, забою-осаднення м`яких тканин голови, обличчя, тулуба та кінцівок.

Продовжуючи свою протиправну діяльність, поєднану єдиним спільним злочинним умислом, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , застосувавши фізичну силу до потерпілого ОСОБА_8 , обмотали йому руки та ноги електропроводом, тим самим позбавивши його вільно пересуватися в приміщенні житлового будинку, відшукали належне останньому майно, а саме: грошові кошти в сумі 4000 гривень із гаманцем, паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_9 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 на автомобіль марки Mercedes-Benz Vito 110 CDI, д.н.з. НОМЕР_4 , бінокль марки «Tasco ZIP FOCUS FULLYCOATED 101BRZ/C», тактичний рюкзак зеленого кольору, мобільний телефон марки «XIAOMI», універсальний пульт до телевізора марки «MAC 2008», шуруповерт марки «Smart SCD-0012Li», набір ключів марки «PRO» та пістолет Флобер з кобурою, яким умисно заволоділи, привласнили та розпорядилися на власний розсуд, тим самим спричинили матеріальну шкоду ОСОБА_9 на загальну суму приблизно 8000 грн.

08.07.2020 року о 09 год. 00 хв.ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Підставою для звернення слідчого з відповідним клопотанням до суду стали обставини, які свідчать про те, що вказане майно буде використано як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому відповідно до КПК України набувають статусу речових доказів, до прийняття процесуального рішення у кримінальному провадженні, який з метою збереження підлягає арешту, для запобігання можливості його приховування, зникнення, знищення, використання, пересування, передачі чи відчуження. Як зазначає слідчий, на даний час реальні підстави вважати, що повернення вищевказаного майна особі, у якої воно вилучено, може призвести до приховування, зникнення, втрати чи передачі зазначеного речового доказу. Вказані обставини свідчать про можливість втрати речових доказів, що в подальшому негативно вплине на якість досудового розслідування.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновків, що з метою забезпечення збереження речових доказів вбачається наявність правових підстав для накладення арешту.

Згідно положень ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання про арешт майна, слідчий судця в ухвалі повинен зазначити заборону відчуження, розпорядження, користування та вказівку на таке майно. При цьому заборона використання майна чи заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у тих випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або інших наслідків, які можу перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - задоволити.

Накласти арешт на вилучене 07.07.2020 р. під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Сарненського районного суду по місцю проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 в ході якого було виявлено та вилучено наступні речі, а саме: штани чорного кольору, які упаковані до сейф пакету НПУ ЕХР 0283582, кросівки чорного кольору марки «ваве», які упаковані до сейф пакету НПУ ЕХР 0343366, мобільний телефон марки «Samsng Duos», який упаковано до сейф пакету НПУ ГСУ 7168092, універсальний пульт до телевізора марки «MAC 2008», який поміщено до спеціального пакету НПУ ГСУ 7168091, чорні спортивні штани марки «Адідас» які упаковані до сейф пакету НПУ ЕХР 0343375, рюкзак з особистими речами ОСОБА_8 зеленого кольору упаковано до сейф пакету НПУ ЕХР 0487588, спортивна кофта «Адідас» чорного кольору з вставками синього та червоного кольору, що упакована до сейф пакету НПУ ЕХР 0343376, записник чорного кольору ОСОБА_6 , паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 серія НОМЕР_5 , закордонний паспорт на ім`я ОСОБА_6 , серія НОМЕР_6 , які упаковані до сейф пакету НПУ ЕХР 0243695, спортивні штани чорного кольору, які упаковані до сейф пакету НПУ ЕХР 0283583.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрювані, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1