Справа №295/3928/20
УХВАЛА
Іменем України

02.04.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до суду з указаним клопотанням, у якому просить скасувати арешт на належний ОСОБА_3 вантажний автомобіль марки ЗИЛ-ММЗ, модель 554М, 1983 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , та зобов`язати слідчого СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 повернути ОСОБА_3 вказаний транспортний засіб, який є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000178 від 13.03.2020 року .

Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні вимоги, викладені у клопотанні, підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, однак його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
В силу положень ст. 174 КПК України до повноважень слідчого судді належить скасування арешту майна під час досудового розслідування.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Отже, наведені норми закону вказують на те, що повноваження слідчого судді щодо скасування арешту майна передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України виключно на стадії досудового провадження.

Слідчим суддею встановлено, що в рамках кримінального провадження № 0000178 від 13.03.2020 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 18.03.2020 року накладено арешт на автомобіль марки ЗИЛ ММЗ, д.н.з. НОМЕР_1 , та тимчасово позбавлено власника та користувачів можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказаний автомобіль.

Слідчим суддею також встановлено, що постановою слідчого СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 від 26.03.2020 року закрито кримінальне провадження №0000178 від 13.03.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

За таких обставин, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні завершене, тому виключається можливість скасування арешту майна слідчим суддею поза межами досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Слідчим суддею звернуто увагу і на практику Великої Палати Верховного Суду, зокрема, наведеної у постанові від 15 травня 2019 року у справі №372/2904/17-ц. У зазначеній постанові Великою Палатою зроблено правовий висновок про те, що «будь-які публічно-правові процедури, які з тих чи інших причин не завершені до закриття кримінального провадження (кримінальної справи), з моменту такого закриття втрачають кримінальний процесуальний характер. Арешт майна в такому разі із заходу забезпечення кримінального провадження перетворюється на неправомірне обмеження права особи користуватися належним їй майном. Водночас вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають із цивільних правовідносин, відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції. З урахуванням наведеного вище вирішення цих вимог за правилами кримінального судочинства законом не передбачено».

Подібний правовий висновок був викладений у цілому ряді постанов суду касаційної інстанції, а саме аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом України у постанові від 15.05.2013 у справі №6-26цс13 та Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 24.04.2019 у справі №2-3392/11 (провадження №14-105цс19), від 15.05.2019 у справі №372/2904/17-ц (провадження №14-496цс18), від 21.08.2019 у справі №911/1247/18 (провадження №12-99гс19).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 304 КПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1