Справа № 199/6365/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2020 року місто Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження №0000183 від 27.02.2019 відносно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за який передбачена ч. 2 ст. 286 КК України,

сторони кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_4

обвинувачений ОСОБА_3

захисник ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

Свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 будучи завчасно належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, без поважних причин не прибули у судове засідання.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про привід свідків.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав клопотання захисника.
Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, вважає, що клопотання захисникає обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що відповідно до ч. 1 ст. 327 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, суд має право постановити ухвалу про привід свідка.
Таким чином, є всі підстави для винесення ухвали про привід свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , - в судове засідання, оскільки останні, будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду кримінального провадження, не з`явилися до суду без поважних причин, не повідомили суд про причини свого неприбуття.
Керуючись ст.ст. 110, 140, 142, 143, 318, 323 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 задовольнити.
Доставити приводом в судове засідання, призначене на 13.30 годину 18 лютого 2020, за адресою: АДРЕСА_1 , свідків:
1) ОСОБА_6 , проживає у АДРЕСА_2 ;
2) ОСОБА_7 , проживає у АДРЕСА_3 ;
3) ОСОБА_8 , проживає у АДРЕСА_4

Виконання ухвали доручити: СВ розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 4 ст. 143 КПК України у разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин не виконання.
Ухвала набирає чинності негайно та оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_9 -Почтовик

04.02.2020