КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-сс/824/6319/2019 Головуючий у 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 174 КПК Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

представника власника майна ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2019 року,
В с т а н о в и л а:
Цією ухвалою клопотання адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах власниці майна ОСОБА_8 , про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0002990 повернуто особі, яка його подала.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, представник власника майна подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2019 року, постановити нову ухвалу, якою призначити новий судовий розгляд у справі.

Мотивуючи свою апеляційну скаргу вказує на те, що клопотання про скасування арешту майно було розглянуто слідчим суддею з порушенням вимог ст. 174 КПК України. Крім того, має місце порушення правил підслідності.
Щодо строку на апеляційне оскарження, то, як зазначає апелянт, копія оскаржуваного рішення отримана ним лише 28.10.2019 року, а апеляційна скарга подана у строки, визначені ст. 395 КПК України.
Заслухавши доповідь судді, думку представника власника майна, який підтримав подану апеляційну каргу та просив її задовольнити, прокурора про законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді, а відтак необхідності залишення її без змін, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Враховуючи ті обставини, що розгляд клопотання відбувся без повідомлення власника майна або її представника, копія оскаржуваного рішення отримана лише 28.10.2019 року, колегія суддів, виходячи з положень ст. 395 КПК України, погоджуються з доводами апелянта про своєчасність оскарження ухвали слідчого судді.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 09.10.2018 року по справі № 758/13006/18 накладено арешт на нерухоме майно, право власності на яке зареєстроване за ОСОБА_8 , реєстраційний номер облікової картки платників податків НОМЕР_1 , а саме: АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ); АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ); АДРЕСА_2 (164,2 м2); АДРЕСА_3 , машиномісце № 45 цокольний поверх (18,5 м2); АДРЕСА_3 , машиномісце № 47 цокольний поверх (18,5 м2); АДРЕСА_3 , машиномісце № 44 цокольний поверх (18,4 м2); АДРЕСА_3 , машиномісце № 46 цокольний поверх (18,3 м2); АДРЕСА_4 (133,7 м2); АДРЕСА_5 (102,9 м2); АДРЕСА_6 (102,6 м2).

05.08.2019 року представник власника майна звернувся до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування вказаного арешту майна.
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року вказане клопотання повернуто заявнику, з посиланням на наявність підстав, передбачених п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України.
З таким рішенням слідчого судді колегія суддів не погоджується та вважає, що воно підлягає скасуванню, з наступних підстав.

Відповідно ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно частини першої ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто, вимогами наведеної норми закону не передбачено повернення клопотання про скасування арешту майна заявнику без розгляду.

Відповідно ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є: 1) неповнота судового розгляду; 2) невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження; 3) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону; 4) неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність.

Згідно ст. 410 КПК України, неповним визнається судовий розгляд, під час якого залишилися недослідженими обставини, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого рішення.

Згідно ст.. 411 КПК України, судове рішення вважається таким, що не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження, якщо: 1) висновки суду не підтверджуються доказами, дослідженими під час судового розгляду; 2) суд не взяв до уваги докази, які могли істотно вплинути на його висновки; 3) за наявності суперечливих доказів, які мають істотне значення для висновків суду, у судовому рішенні не зазначено, чому суд взяв до уваги одні докази і відкинув інші;

4) висновки суду, викладені в судовому рішенні, містять істотні суперечності.

Частиною першою статті 412 КПК України, визначено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

Таким чином, на підставі викладених обставин, як вважає колегія суддів, апеляційна скарга представника власника майна ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 підлягає задоволенню, ухвала слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2019 року скасуванню, з постановленням апеляційним судом нової ухвали про призначення нового розгляду клопотання представника власника майна про скасування арешту майна судом першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 194, 201, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

П о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2019 року, якою клопотання адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах власниці майна ОСОБА_8 , про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0002990 повернуто особі, яка його подала, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою матеріали судового провадження №758/10057/19 направити до суду першої інстанції на новий розгляд іншим слідчим суддею.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________ _______________ ________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4