справа №176/2664/19
провадження №1-кс/176/234/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2020 року Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю учасників судового провадження: прокурора в кримінальному провадженні ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Жовті Води Дніпропетровської області погоджене з прокурором П`ятихатського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотання старшого слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 по кримінальному провадженню, відомості про яке 23 серпня 2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000039, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов*язання у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеці міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянки України, з середньо спеціальною освітою, працюючої на ремонтно-механічному заводі державного підприємства Східний гірничо-збагачувальний комбінат контролером верстатних і слюсарних робіт, розведеної, неповнолітніх чи малолітніх дітей немає, опікуном не являється, особою із встановленою групою інвалідності не являється, раніше не судимої, зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , якій повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч. 1 КК України,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 підозрюється в тому, що достовірно знаючи, що її батько ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , незаконно, шляхом обману, отримувала за нього щомісячні страхові виплати, на загальну суму 50 756 гривень 10 копійок, чим заволоділа державними коштами при наступних обставинах:

Так, у невстановлений час та місці, ОСОБА_4 заволоділа банківською карткою АТ КБ «Приват Банк» НОМЕР_1 (банківський рахунок НОМЕР_2 ), належну її батькові ОСОБА_7 , на яку нараховувалась соціальна допомога у зв`язку із стійкою втратою професійної працездатності 20% безстроково, в невідомий досудовим слідством спосіб взнала ГОН-код до неї, користуючись якою, здійснювала банківські операції у період часу з 10 лютого 2017 року до червня 2019 року включно.

ОСОБА_4 , достовірно знаючи про щомісячне надходження грошових коштів на банківську картку АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 , зареєстровану на її батька ОСОБА_7 , усвідомлюючи, що останній помер, тим самим втратив право на отримання щомісячних страхових виплату зв`язку із стійкою втратою працездатності, не маючи права на отримання нарахованих коштів, маючи умисел, спрямований на заволодіння чужим майном, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного особистого збагачення, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, свідомо бажаючи їх настання, шляхом обману, а саме замовчуванням відомостей про смерть ОСОБА_7 від органу, який нарахував соціальну допомогу у зв`язку із стійкою втратою професійної працездатності 20%, шляхом:

-зняття з банківської картки готівкових коштів у банкоматах, розташованих за адресами: АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_4 на загальну суму 27 500 грн.,

-здійснення безготівкової оплати за продукти харчування в магазині, що розташований за адресою: м. Жовті Води, площа Миру (раніше Леніна), 3-а на загальну суму 335,10 грн.,

-здійснення перерахування коштів шляхом використання електронної системи платежів Приват24, здійснюючи перерахування грошових коштів з картки, належної ОСОБА_7 в АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 на банківську картку в АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_3 , належну ОСОБА_4 на загальну суму 22921,0 грн., тим самим заволоділа коштами Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області в сумі 50 756,10 грн. та в подальшому розпорядилась ними на власний розсуд.

Таким чином ОСОБА_8 , достовірно знаючи що її батько ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , незаконно, шляхом обману, отримувала за нього щомісячні страхові виплати у зв`язку із стійкою втратою професійної працездатності 20%, тим самим заволоділа грошовими коштами в сумі 50 756, 10 грн., які нараховані як соціальна допомога померлому ОСОБА_7 на банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 в період з 10 лютого 2017 року до червня 2019 року включно.

Внаслідок вищезазначених дій, ОСОБА_4 в період часу з 10 лютого 2017 року по червень 2019 року включно незаконно заволоділа шляхом обману бюджетними грошовими коштами у вигляді соціальної допомоги ОСОБА_7 , які нараховувалась на банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , відповідно до висновку судово - економічної експертизи №19/104-10/3-75 від 28.04.2020 на загальну суму 50 756,10 гривень, заподіявши матеріальної шкоди державному бюджету України в особі Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області на вищевказану суму.

Під час досудового розслідування старший слідчий СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернулась до суду з клопотанням погодженим з процесуальним керівником ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підзрюваної ОСОБА_4 , з посиланням на обгрунтованість підозри та наявність ризику, що передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор в кримінальному провадженні ОСОБА_3 , просила задовольнити клопотання, в обґрунтування наявності ризику послалась лише на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у вчиненні діяння, в якому підозрюється.

Підозрювана ОСОБА_4 , вважала прийнятним несення обов`язків за цим запобіжним заходом у разі його визначення, крім того не заперечувала свою причетність до вчинення діяння в рамках висунутої підозри, будь-яких об`єктивних обставин, що перешкоджали несенню обов`язків за даним запобіжним заходом, зокрема такі як хвороба, робота, сімейний стан чи інше, остання немає.

Захисник ОСОБА_5 , в судовому засіданні вважав, що недостатні підстави для обрання даного запобіжного заходу відносно його підзахисної, крім того вважав, що в повній мірі не доведена підозра, оскільки хоча ОСОБА_4 і користувалась грошовими коштами, що зараховувались на банківську картку її батька після його смерті, однак прямого умислу щодо вчинення даного діяння остання не мала, тим більше його підзахисна свою вину у вчиненні даного діяння визнає в повному обсязі, матеріальну шкоду завдану державі вона відшкодувала частково, а саме повернула кошти у розмірі 18000 грн

Заслухавши учасників процесу, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по цих матеріалах, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно витягу з кримінального провадження №0000039 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань від 23 серпня 2019 року було зареєстроване повідомлення про те, що під час перевірки додержання вимог законодавства при прийманні реєстрації, розгляді та вирішенні заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, своєчасності внесення щодо них відомостей до ЄРДР, встановлено, що 04.07.2019 року до Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області за № 47/4987 від начальника Жовтоводського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області ОСОБА_9 надійшла заява за фактом можливого порушення діючого законодавства під час отримання грошових коштів у розмірі 50388,61 грн., які були нараховані Фондом в адресу ОСОБА_7 після його смерті (ЄО № 5028 від 04.07.2019 року)
10.06.2020 року у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за цим фактом, за попередньою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

У судовому засіданні знайшли своє підтвердження обставини про обґрунтовану підозру в заволодінні ОСОБА_4 грошовими коштами, які належали державному бюджету України в особі Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, шляхом обману, оскільки такі, у сукупності, підтверджуються заявою начальника Жовтоводського відділення управління виконавчої дирекції фонду в Дніпропетровській області фонду соціального страхування України ОСОБА_9 за фактом незаконного заволодіння страховими коштами ОСОБА_7 у розмірі 50368, 61 грн., після його смерті, протоколом допиту в якості потерпілої юридичної особи ОСОБА_10 від 15.11.2019 року яка підтвердила в деталях розповіла про обставини події, копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 10.02.2017 року згідно якого підтверджується факт смерті громадянина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , розрахунком розміру страхових виплат потерпілого ОСОБА_7 за період з 10.02.2017 року по 23.08.2019 року, згідно якого вбачається нарахування страхових виплат після смерті ОСОБА_7 по травень 2019 року включно, висновком експерта № 19/104-10/3-75 від 28.04.2020 року згідно якого підтверджується розрахунок розміру страхових виплат потерпілого ОСОБА_11 на картковий рахунок останнього у розмірі 50388 грн. 61 коп. за період з 10.02.2017 року по 23.08.2019 року де зокрема зазначено, що в цей період сума грошових коштів у розмірі 22921 грн. з карткового рахунку на ім`я ОСОБА_7 була перерахована на картку банку ПриватБанк, де отримувачем зазначена ОСОБА_4 .

Втім, суд вважає, що прокурором в судовому засіданні на доведена наявність ризику на який посилається в обґрунтування клопотання,, а саме, що передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, оскільки як встановлено в судовому засіданні, підозрювана ОСОБА_4 на досудовому розслідуванні, свою вину у вчиненні діяння в рамках висунутої підозри визнає в повному обсязі, активно приймає участь в розкритті злочину, жодні випадки неприбуття підозрюваної до слідчого чи прокурора за викликом відсутні, має постійно зареєстроване місце проживання, офіційно працевлаштована з тривалим стажем роботи, до кримінальної відповідальності раніше не притягувалась, характеризується виключно позитивно.

Як підтверджується доданими копіями протоколів обшуку, протоколів тимчасового доступу до речей і документів, протоколів допиту, висновком експертів, на теперішній час на досудовому розслідуванні за цим кримінальним провадженням вже є проведені певні процесуальні дії, які потребували часу. В судовому засіданні прокурор не навів жодного випадку, та не підтвердив належними і відносними доказами, про те, що мали будь-які випадки з боку підозрюваної незаконно вплинути на свідків у цьому кримінальному провадженні, якщо такі є.

Згідно позитивної характеристики за місцем роботи ОСОБА_4 , підтверджується, що остання офіційно працевлаштована на ремонтно-механічному заводі державного підприємства Східний гірничо-збагачувальний комбінат контролером верстатних і слюсарних робіт з 1997 року, за період роботи зарекомендувала себе як досвідчений та висококваліфікований фахівець, свої обов`язки виконує відповідально, швидко та якісно, має авторитет серед співробітників, до дисциплінарної відповідальності не притягувалась., має високу працездатність.

З витягу з паспорту про реєстрацію місця проживання ОСОБА_4 витікає, що має постійне зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , тобто безпосередньо за місцем досудового розслідування. Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні підтвердила та погодилась з доказами її особистості, що зібрані і додані в клопотанні.

При вирішенні питання щодо можливості обрання запобіжного заходу суд у сукупності також враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винною у скоєнні кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, яке відноситься до злочинів невеликої тяжкості.

Суд наголошує, що даний запобіжний захід, який прокурор просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 є найбільш м`яким запобіжним заходом, однак при цьому зазначає, що тяжкість покарання на яку посилається прокурор при обранні цього запобіжного заходу не може слугувати єдиним та беззаперечним фактором для його застосування.

Згідно положень ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Практика Європейського суду з прав людини вказує на те, що лише тяжкість покарання, яке загрожує особі у разі визнання її винною, не є єдиною і достатньою підставою для застосування запобіжного заходу.

Таким чином, суд зазначає, що ризики чи хоча б один з них, на які посилається прокурор у частині тяжкості покарання, або інші, зокрема утворювати перешкоди проведенню досудового розслідування, ухилення від явки до слідчого є ним не доведені.

Забезпечення проведення процесуальних дій за участю підозрюваної та задля цього забезпечити явку останньої до слідчого для проведення окремих процесуальних дій є можливим шляхом вжиття менш суворих примусових заходів, що мало місце, шляхом здіснення виклику.

Керуючись ст.ст. 176-179, 193, 194, 196, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

В клопотанні старшого слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погодженому з прокурором П`ятихатського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч.1 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя :