Справа 688/3978/19
№ 1-о/688/2/20
Ухвала
Іменем України

22 січня 2020 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області

у складі колегії суддів: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4 ,

з участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,,

засудженого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Шепетівці заяву засудженого ОСОБА_7 про перегляд вироку Апеляційного суду Хмельницької області від 20 березня 2007 року за нововиявленими обставинами,

встановив:

30 жовтня 2019 року засуджений ОСОБА_7 звернувся до суду із заявою про перегляд вироку Апеляційного суду Хмельницької області від 20 березня 2007 року, яким він засуджений за п.п.6, 12 ч. 2 ст.115, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.1 ст.357, ч.3 ст.357, ч.1 ст.70 КК України до довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, крім житла, за нововиявленими обставинами.

Заяву обґрунтовує тим, що народні засідателі ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які приймали участь у розгляді справи, не мали законних підстав здійснювати розгляд кримінальної справи відносно нього в Апеляційному суді Хмельницької області через відсутність повноважень та статусу народних засідателів, оскільки вказані особи відсутні в реєстрах державних установ, не склали присяги та відсутні документи на підтвердження законності їх призначення народними засідателями. Зазначає, що наслідком порушення конституційної процедури призначення народними засідателями є ухвалення рішення незаконним складом суду, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Вказані обставини вважає нововиявленими, що є підставою для скасування вироку суду.

В судовому засіданні засуджений ОСОБА_7 підтримав свою заяву, підтвердив викладені у ній обставини.

Захисник ОСОБА_6 підтримав заяву засудженого.

Прокурор ОСОБА_5 заперечила проти задоволення заяви, зазначивши, що обставини, на які посилається засуджений не є нововиявленими.

Заслухавши пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, доводи, викладені у заяві засудженого та у судовому засіданні, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні заяви засудженого про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, з огляду на таке.
Кримінальна справа щодо ОСОБА_7 розглядалася за правилами Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року. Вирок Апеляційного суду Хмельницької області від 20 березня 2007 року, яким ОСОБА_7 було засуджено за п.п.6,12 ч.2 ст.115, ч. 4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.1 ст.357, ч.3 ст.357, ч.1 ст.70 КК України до довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, крім житла, ухвалено в складі двох професійних суддів та трьох народних засідателів.
Участь народних засідателів у здійсненні судочинства закріплена на рівні Конституції України. Так, статтями 124 та 127 Конституції України передбачено, що народ безпосередньо бере участь у здійсненні правосуддя через народних засідателів і присяжних, правосуддя здійснюють професійні судді та, у визначених законом випадках, народні засідателі і присяжні.
Правовий статус народного засідателя, на час розгляду справи судом відносно ОСОБА_11 , визначався Законом України «Про судоустрій» № 3018-Ш від 07 лютого 2002 року, (втратив чинність на підставі Закону України №2453-VI (2453-17) від 07 липня 2010 року), відповідно до ст.65 якого, народними засідателями є громадяни України, які у випадках, визначених процесуальним законом, вирішують у складі суду справи разом з професійними суддями, забезпечуючи згідно з Конституцією України безпосередню участю народу у здійсненні правосуддя. Народні засідателі під час здійснення правосуддя користуються усіма правами судді. Список народних засідателів затверджується відповідною місцевою радою за поданням голови місцевого суду. До списку включаються у кількості, зазначеній у поданні голови суду, громадяни, які постійно проживають на території, на яку поширюється юрисдикція даного суду, та відповідають вимогам статті 66 цього Закону і дали згоду бути народними засідателями.

Статтею 66 вказаного Закону встановлювалися вимоги до народного засідателя, а саме: народним засідателем може бути громадянин України, який досяг 25-річного віку і постійно проживає на території, на яку поширюється юрисдикція відповідного суду.
Згідно ст. 71 Закону народні засідателі залучалися до здійснення правосуддя в порядку черговості на весь строк розгляду справи.
Процедура складання присяги народними засідателями судів визначалася Указом Президії Верховної Ради Української РСР від 15 грудня 1989 року №8527-ХІ, який втратив чинність на підставі Постанови Верховної Ради України «Про порядок введення в дію Закону України «Про кваліфікаційні комісії, кваліфікаційну атестацію і дисциплінарну відповідальність суддів судів України» від 02 лютого 1994 року №3912-ХП.
З часу втрати чинності вищезазначеним Указом, станом на час розгляду справи щодо ОСОБА_7 , правовий статус народних засідателів визначався Конституцією України, 1996 року та Законом України «Про судоустрій» від 07 лютого 2002 року, який втратив чинність 07 липня 2010 року, процедура складання присяги народними засідателями передбачена не була.

Відповідно до чинного КПК України, як форму безпосередньої участі народу у здійсненні правосуддя в Україні, запроваджено інститут присяжних, яким кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних.

У зв`язку з цим, параграфом 2 глави 30 КПК України визначено порядок провадження в суді присяжних, зокрема, визначено порядок відбору присяжних, їх права та обов`язки, а також порядок приведення їх до присяги.

Відсутність об`єктивних даних щодо приведення народних засідателів до присяги та законодавчої норми про запровадження такої процедури, не викликає сумнівів у об`єктивності судового розгляду та ухвалення вироку Апеляційним судом Хмельницької області відносно ОСОБА_7 , а такий склад суду відповідає вимогам ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо розгляду справи судом, встановленим законом.

Також, відсутність у розпорядженні Хмельницького апеляційного суду, Хмельницької обласної ради та державного архіву Хмельницької області інформації про народних засідателів Хмельницького обласного суду (Апеляційного суду Хмельницької області) не є доказом порушення процедури залучення народних засідателів до здійснення правосуддя Апеляційним судом Хмельницької області під час судового розгляду та ухвалення вироку, та не є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо розгляду справи судом, встановленим законом.

Крім того, законодавством не передбачалося занесення даних про народних засідателів до реєстрів державних установ, як зазначає засуджений у своїй заяві.

Не заслуговують на увагу і твердження засудженого ОСОБА_7 щодо можливого порушення таємниці нарадчої кімнати, про що він надав відповідний запит до Хмельницького апеляційного суду, оскільки судом досліджено протокол судового засідання і вказана обставина не знайшла свого підтвердження.

Надаючи оцінку доводам засудженого щодо наявності у матеріалах кримінального провадження нововиявлених обставин, колегія суддів враховує нижченаведене.
Згідно з ч.2 ст.459 КПК нововиявленими обставинами визнаються: штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку та пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Згідно заяви ОСОБА_7 , останній вважає нововиявленою обставиною розгляд справи Апеляційним судом за участі трьох народних засідателів, які на його думку не мали відповідного правового статусу та не склали присяги. Однак за змістом ст.459 КПК вказана обставина не є нововиявленою, оскільки була відома на час розгляду справи. При цьому відповідно до вимог ч.5 ст.459 КПК перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами у разі прийняття нових законів, інших нормативно-правових актів, якими скасовано закони та нормативно-правові акти, що діяли на час здійснення провадження, не допускається.
З огляду на відсутність обставин на підтвердження доводів засудженого, які би згідно з ч.2 ст.459 КПК можна було визнати нововиявленими, заява засудженого ОСОБА_7 про перегляд судового рішення у порядку глави 34 КПК, не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 459-467 КПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву засудженого ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Апеляційного суду Хмельницької області від 20 березня 2007 року залишити без задоволення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення, а засудженим, що утримується під вартою в той же строк з дня отримання копії ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_12

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3