Справа № 939/126/20
УХВАЛА

підготовчого судового засідання

06 лютого 2020 рокуБородянський районний суд

Київської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Бородянського районного суду в смт Бородянка Київської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000020 від 09 січня 2020 року, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Блиставиця Бородянського району Київської області, громадянина України, непрацюючого, який проживає в АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

20 січня 2020 року з Бородянського відділу Фастівської місцевої прокуратури Київської області до Бородянського районного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

За ухвалою судді від 22 січня 2020 року підготовче судове засідання було призначено на 06 лютого 2020 року на 14 годину.

Відповідно до обвинувального акта, ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що 02 січня 2020 року, приблизно, о 08-й годині, в с. Блиставиця Бородянського району Київської області він, переконавшись у тому, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, повторно, з корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, зайшов через відчинені ворота на територію по АДРЕСА_2 , де в подальшому шляхом пошкодження вікна проник до господарського приміщення, звідки таємно викрав бензопилку марки "STIHL" модель MS 180 вартістю 3075 грн 10 коп. та набір інструментів "KING ROY" 215 вартістю 3018 грн 94 коп., і заволодівши чужим майном з місця вчинення злочину зник та викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_5 майнову шкоду на загальну суму 6094 грн 04 копійки.
В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , посилаючись на те, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог КПК України, підстав для закриття провадження або внесення подання про визначення підсудності немає, просила призначити кримінальне провадження до судового розгляду і викликати в судове засідання обвинуваченого ОСОБА_4 та потерпілого ОСОБА_5 .

Обвинувачений ОСОБА_4 , потерпілий ОСОБА_5 погодилися з думкою прокурора про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Вислухавши думки прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підсудне Бородянському районному суду Київської області, підстав для закриття кримінального провадження не встановлено, обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України, а тому кримінальне провадження необхідно призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, обґрунтовуючи своє клопотання тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, який було вчинено ним під час іспитового строку, що свідчить про те, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може незаконно здійснювати вплив на потерпілого, свідків, шляхом погроз та залякування цих осіб, і крім того, не будучи ізольованим від суспільства, з метою уникнути кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, продовжувати свою злочинну діяльність та вчиняти інші кримінальні правопорушення. Крім того, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 в разі доведення його вини, відсутність міцних соціальних зв`язків, наявність судимостей, відсутність постійної роботи, в сукупності підтверджують доцільність обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків.

Вислухавши думку обвинуваченого ОСОБА_4 , який не висловив заперечень щодо обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, думку потерпілого ОСОБА_5 , який поклався на розсуд суду, оглянувши матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.

За ухвалою слідчого судді Бородянського районного суду Київської області від 15 січня 2020 року до обвинуваченого ОСОБА_4 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12 березня 2020 року включно, і при цьому був визначений альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 42040 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до вимог пунктів 1, 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Пункт 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення "Лабіта проти Італії" від 06 квітня 2000 року, тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.
Тримання під вартою завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі "Ілійков проти Болгарії" № 33977/96 від 25 липня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що "суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів".
Оцінюючи викладене, суд вважає, що тяжкість і обставини злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, враховуючи дані про особу обвинуваченого, який ніде не працює, не має міцних соціальних зв`язків та постійного місця роботи, свідчать про наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду, вчиняти інші злочини, і застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім, а тому суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора і обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах двох місяців.

Водночас, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави.
З урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану обвинуваченого та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме в розмірі 42040 гривень (20 х 2102 гривень).
Також, враховуючи, що застава може бути внесена у будь-який момент, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання обвинуваченого під вартою.
Керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 197, 199, 217, 314, 315, 316, 334 КПК України, суд

у х в а л и в :

Призначити кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань №1 Бородянського районного суду Київської області на 14 лютого 2020 року на 14 годину.

Кримінальне провадження розглянути суддею одноособово.

В судове засідання викликати заступника керівника Фастівської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 .

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Київський слідчий ізолятор" до 05 квітня 2020 року.

Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 42040 (сорок дві тисячі сорок) гривень, яка може бути внесена в національній грошовій одиниці протягом дії ухвали як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою на спеціальний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області (Отримувач коштів: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області, код отримувача (ЄДРПОУ): 26268119, банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, рахунок отримувача: UA 0018661).
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:прибувати за кожною вимогою до суду;не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Визначити термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, два місяці з моменту внесення застави.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на спеціальний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи "Київський слідчий ізолятор".
Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, які він зобов`язаний виконувати з моменту звільнення з-під варти, внаслідок внесення застави, застава звертається в дохід держави.
Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду через Бородянський районний суд Київської області протягом семи днів з дня оголошення ухвали лише в частині обрання запобіжного заходу, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копії ухвали суду.

Головуючий-суддяОСОБА_6