н/п 1-кс/640/7485/19
"13" червня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання прокурор вказує, що 11.06.2019 приблизно о 21.30 год. ОСОБА_5 , раніше судимий за корисливі злочини, знаходячись біля кафе «Пузата Хата», за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 2, діючи таємно, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу викрав велосипед «Nishiki», що належить ОСОБА_4 . Після чого, ОСОБА_5 , перебуваючи з викраденим майном неподалік місця вчинення злочину, був викритий раніше не знайомою йому ОСОБА_6 , яка звернулася до нього з вимогою припинити протиправні дії. Однак, ОСОБА_5 , маючи в цей час раптово виниклий злочинний намір на відкрите викрадення чужого майна, продовжив свої злочинні дії, направлені на відкрите заволодіння майном ОСОБА_4 . В подальшому, знаходячись по АДРЕСА_1 , протиправні дії ОСОБА_5 були припинені третіми особами.
10.06.2019 о 22:40 ОСОБА_5 було фактично співробітниками СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області та 11.06.2019 о 00:50 останнього було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
Прокурор вважає, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегло на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження; є предметом, що було об`єктом кримінально протиправних дій; набуте кримінально протиправним шляхом, а тому з метою збереження речових доказів, та використання їх під час досудового розслідування, просить накласти арешт на вище вказане майно.
Прокурор до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив задовольнити клопотання.
Власник майна ОСОБА_5 до судового засідання не з`явився, до суду надана заява про розгляд клопотання без його участі.
Власник майна ОСОБА_4 до судового засідання не з`явився. Від слідчого ОСОБА_7 надано рапорт, в якому вказано, що ним в телефонному режимі повідомлено власника майна про розгляд клопотання про арешт майна, який в телефонній розмові повідомив, що проти клопотання не заперечує, просить розглянути клопотання без його участі.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власників майна та прокурора.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_5 був затриманий на підставі ст.208 КПК України 11.06.2019, о 00 годині 50 хвилин.
11.06.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна, вчинене повторно.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що були вчинені кримінальні правопорушення, передбачені ч.2 ст. 186 КК України, а тому з метою збереження речових доказів вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, тобто зберегло на собі сліди вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Задовольнити клопотання прокурора про арешт майна.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Велосипед ТМ «Nishiki Cross road 700S-TS Tripple Rapid Road» з задніми зірочками «Shimano», перемикачем передач «Tektro RL741», колесами «Schwalbe Rapid Rob» передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1