Рівненський апеляційний суд
_______________________________________________________
У Х В А Л А
Іменем України

11 вересня 2019 року м. Рівне

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Рівненського апеляційного суду у складі:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника-адвоката ОСОБА_6 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Гощанського районного суду Рівненської області від 16 серпня 2019 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, у кримінальному провадженні №0000197,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Гощанського районного суду Рівненської області від 16 серпня 2019 року задоволено клопотання заступник начальника СВ Гощанського ВП Острозького ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_8 , яке погоджене з прокурором Гощанського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури ОСОБА_9 .

Застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_2 , із професійно-технічною освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого, остання судимість 15.01.2015 року Дарницьким районним судом м. Київ за ч.3 ст. 185 КК України, ст. 71 до 4 років 6 місяців позбавлення волі, звільненого умовно-достроково 04.09.2017 Ірпінським міським судом, невідбута частина покарання 1 рік 4 місяці 14 днів, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 13 год. 15 хв. 14 жовтня 2019 року з одночасним визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 153 680 грн., у разі внесення якої на підозрюваного буде покладено обов`язок з`являтися до суду за першою вимогою.

Мотивував своє рішення слідчий суддя тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, а також наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: продовжити займатись злочинною діяльністю, незаконно впливати на свідків у цьому провадженні, ухилятись від явки до слідчого або суду. Крім того, стороною обвинувачення була доведена недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_6 просить вказану ухвалу скасувати та обрати ОСОБА_5 запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Обґрунтовує свої вимоги апелянт тим, що під час судового засідання було з`ясовано, що ОСОБА_5 під час досудового слідства тільки один раз викликався до слідчого повісткою. Інші докази про його належне повідомлення у матеріалах відсутні. Натомість ОСОБА_5 має постійне місце проживання, за яким члени його сім`ї могли отримати належним чином надіслані органом досудового розслідування виклики.

Однак, як зазначив захисник, слідчий суддя не врахував вказане належним чином та зазначив дану обставину як одну з підстав обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його підзахисному.

Також апелянт зазначив, що ОСОБА_5 відшкодував потерпілій матеріальну шкоду, повністю визнає свою вину, сприяє здійсненню досудового розслідування. Вказане, на думку захисника, свідчить про відсутність ризику впливу на хід розслідування та свідків.

Крім того, захисник вважає, що при визначенні розміру застави слідчий суддя порушив вимоги ст.182 КПК України, оскільки не було враховано обставини кримінального правопорушення та особу підозрюваного, який немає достатніх доходів, а також не було з`ясовано майновий стан членів його сім`ї.

Заслухавши суддю-доповідача, підозрюваного ОСОБА_5 та захисника-адвоката ОСОБА_10 , які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора ОСОБА_4 про безпідставність апеляційних доводів і залишення ухвали слідчого судді без змін, перевіривши матеріали клопотання та обговоривши апеляційні доводи, колегія суддів приходить до таких висновків.

За приписами ст.177 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як визначено статтею 178 КПК, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно ст.183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

При цьому, пунктом 4 ч.2 ст.183 КПК передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» вказано, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, - таємному викраденні чужого майна поєднаному з проникненням у інше приміщення, вчиненому повторно.

27 травня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

При розгляді клопотання стороною обвинувачення було доведено наявність ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він проживає в іншій області та на даний час ніде не працює, не має на утриманні неповнолітніх або непрацездатних осіб. При цьому, з матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 перебував у розшуку після повідомлення йому про підозру у вчиненні даного злочину, не з`являвся на виклики слідчого без поважних причин, хоча був належним чином сповіщений шляхом отримання повістки про виклик, а також телефонограмою. Зважаючи на вказане та враховуючи відсутність міцних соціальних зв`язків у підозрюваного, а також тяжкість можливого покарання у разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні інкримінованого злочину, є доведеним ризик можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Також, на переконання колегії суддів, є обґрунтованим ризик можливості підозрюваного, перебуваючи на волі, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він офіційно не працює і не має постійного джерела доходу, раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності. Сукупність вказаних обставин дає підстави стверджувати, що ОСОБА_5 може отримувати доходи від здійснення злочинної діяльності.

Водночас, колегія суддів приходить до переконання, що стороною обвинувачення «поза розумним сумнівом» не було доведено такого ризику, як впливу ОСОБА_5 на свідків у даному кримінальному провадженні.

Доказів на спростування висновків слідчого судді в частині обрання запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою захисником в апеляційній скарзі не наведено, матеріалами провадження не встановлено, і в ході розгляду цієї апеляційної скарги не здобуто.

Крім того, ч.4 ст.182 КПК передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного корисливого злочину проти власності і він раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних злочинів, колегія суддів вважає, що висновок слідчого судді про визначення ОСОБА_5 максимального розміру застави, передбаченого для тяжких злочинів, відповідає обставинам цього кримінального правопорушення та буде достатньою мірою гарантувати виконання покладених на нього обов`язків і зможе запобігти встановленим ризикам.

Отже, з огляду на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого злочину проти власності, існування ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК, а також враховуючи особу підозрюваного, колегія суддів приходить до переконання, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою на даній стадії досудового розслідування, не зможе забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти встановленим ризикам, а тому апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

у х в а л и л а :

Ухвалу слідчого судді Гощанського районного суду Рівненської області від 16 серпня 2019 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000197 залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3