Справа № 524/5921/19
Провадження №1-кс/524/3747/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2019 слідчий суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука - ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в м.Кременчуці клопотання слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000469, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 05.02.2019 відносно:
o ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, з неповною початковою освітою, не працюючої, не одруженої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,-
підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим з прокурором Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 ..
Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з невстановленого слідством часу, діючи з протиправним, корисливим умислом, спрямованим на незаконне придбання, зберігання з метою збуту і незаконний збут наркотичного засобу «метадон», усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, придбала у невстановленої слідством особи, у невстановлений слідством час, наркотичний засіб «метадон», який зберігала за місцем свого мешкання, з метою збуту за грошову винагороду.
У подальшому, 12.08.2019 в період часу з 15:00 год. по 15:38 год., ОСОБА_4 , керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, знаходячись у під`їзді №4 будинку АДРЕСА_2 , незаконно збула (продала) за 500 гривень громадянину ОСОБА_7 кристалічну речовину білого кольору у полімерному згортку, яка була добровільно видана останнім працівникам поліції.
Відповідно до висновку експерта №1396 від 20.08.2019, надана на дослідження кристалічна речовина білого кольору містить метадон, який відноситься до наркотичних засобів, обіг яких обмежено. Маса метадону в речовині становить 0,041 грам.
В ході досудового розслідування 03.09.2019 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України
Згідно довідки про звільнення серії ЧРН № 02171 ОСОБА_4 судима Московським районним судом м. Харкова за ч.3 ст. 307 КК України до 10 років 6 місяців позбавлення волі з конфіскацією усього майна. 04 червня 2015 року вирок замінено - визначено покарання у вигляді 10 років позбавлення волі з конфіскацією усього майна.
Підозра ОСОБА_4 у вчинені інкримінованого їй кримінального правопорушення доводиться зібраними в провадженні доказами, а саме: Заявою ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення; Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; Рапортом оперуповноваженого ОСОБА_9 ; Протоколами оперативної закупівлі від 12.08.2019; Протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; Протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України; Протоколами оперативної закупівлі від 02.09.2019; Висновком хімічної експертизи № 1396 від 20.08.2019; Речовими доказами у їх сукупності (вилученими грошовими коштами та речовиною «метадон»).
03.09.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до 8 років з конфіскацією майна, а тому є ризик того, що остання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання. Враховуючи, що 02.09.2019 ОСОБА_4 продовжила збут наркотичного засобу «метадон», під час якого і була затримана в порядку ст.208 КПК України, є ризик того, що підозрювана продовжить злочинну діяльність щодо збуту та зберігання наркотичних засобів.
У зв`язку з тим, що на даний час не допитані всі свідки кримінального правопорушення, є ризик того, що підозрювана ОСОБА_4 може впливати на свідків з метою зміни їх показів на досудовому розслідуванні та в суді.
Посилаючись на вказані обставини, а також те, що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належну поведінку підозрюваної, слідчий просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.
Підозрювана та її захисник проти задоволення клопотання заперечували. Вважали, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту зможе забезпечити належну поведінку підозрюваної.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
В рішенні по справі «Малик проти України» (case of Malyk v. Ukraine) (Заява № 37198/10), Страсбург, 29 січня 2015 року, остаточне, 29/04/2015, §26, Європейський Суд з прав людини зазначив, що «Законність» тримання під вартою за національним законом є важливим, але не завжди вирішальним чинником. Суд також має переконатися, що тримання під вартою протягом періоду, який розглядається, відповідало меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка полягає в недопущенні свавільного позбавлення свободи. Для того, щоб позбавлення свободи можна було вважати не свавільним у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції, відповідності цього заходу вимогам національного закону недостатньо. Застосування такого заходу має також бути необхідним за конкретних обставин (див. рішення у справах «Нештяк проти Словаччини» (Neљќбk v. Slovakia), заява № 65559/01, п. 74, від 27 лютого 2007 року, «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), заява № 38717/04, п. 27, від 14 жовтня 2010 року, та «Корнейкова проти України» (Korneykova v. Ukraine), заява № 39884/05, п. 34, від 19 січня 2012 року).
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України. Вказане підтверджується доданими до клопотання доказами.
В ст.178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Слідчим суддею враховано, що надані стороною обвинувачення докази доводять наявність підстав підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.
Відповідно до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчим суддею прийнято до уваги вік та стан здоров`я підозрюваної, а саме те, що вона не перебуває на диспансерному обліку в Кременчуцькому обласному наркологічному диспансері та в Кременчуцькому обласному психоневрологічному диспансері. Також, слідчим суддею враховано, що ОСОБА_4 раніше судима вироком Московського районного суду м.Харкова за вчинення злочину, пов`язаного із збутом наркотичних засобів та звільнена від відбування покарання 14 січня 2016 року, а також те, що на даний час підозрювана немає постійного місця проживання та роботи. Крім того, слідчий суддя приймає до уваги тяжкість злочину у вчиненні якого ОСОБА_4 підозрюється.
В ч.1 ст.194 КПК України зазначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що прокурором було доведено наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України та наявність ризиків того, що підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування чи суду та впливати на свідків, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України зазначено, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
В п.2 ч.5 ст.182 КПК України визначено, що розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи встановленні слідчим суддею обставини та приймаючи до уваги матеріальний і сімейний стан ОСОБА_4 , та ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя визначає заставу у виді 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 96050 грн, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 184, 193, 194, 196, 395 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000469, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 05.02.2019 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Строк запобіжного заходу рахувати з часу фактичного затримання ОСОБА_4 - з 18:53 год. 02.09.2019.
Строк дії ухвали, відповідно до ч.1,2 ст.197 КПК України визначити строком на шістдесят днів, тобто до 18:53 год. 31.10.2019.
Визначити суму застави - 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 96050 гривень.
Застава може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок:
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)26304855
Банк отримувачаДКСУ, м.Київ
Код банку отримувача (МФО)820172
Рахунок отримувача5950
Призначення платежуАвтозаводський районний суд м.Кременчука; ухвала слідчого судді від 03.09.2019 по справі №524/5921/19, ОСОБА_4 , запобіжний захід - застава

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний вище депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Полтавська установа виконання покарань (№23)».
Після отримання та перевірки протягом одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Полтавська установа виконання покарань (№23)» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити письмово слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 , прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури та слідчого суддю Автозаводського районного суду м. Кременчука.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана ОСОБА_4 зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, та вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Уповноважена службова особа Державної установи «Полтавська установа виконання покарань (№23)» при звільненні ОСОБА_4 зобов`язана роз`ясняти його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.
В разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
1. не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
2. повідомляти, слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
3. утримуватися від спілкування із свідками по даному кримінальному провадженню.
Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 на строк не більше двох місяців.
В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1