Справа № 589/2538/17
Провадження № 1-кп/589/663/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2019 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 ,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шосткинського міськрайонного суду Сумської області знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 - ч. 3 ст. 185, ч.3 ст.185 КК України.

У підготовчому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про застосовування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків у даному кримінальному провадженні, передбачених ст. 177 КПК України. Зазначені ризики, на думку прокурора, підтверджуються тими обставинами, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, офіційно не працевлаштований, неодноразово судимий, перебуває на обліку у лікаря-нарколога, а відтак зможе ухилитись від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, а також існує ризик вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Захисник заперечував проти клопотання прокурора, зазначаючи, що обвинувачений є інвалідом третьої групи, має незадовільний стан здоров`я. Крім того, обвинувачений має житло у місті Шостка, а отже, на думку захисника, існують всі передумови для застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений також просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Зазначив, що має стабільний дохід пенсію по інвалідності та міцні соціальні зв`язки батька та сестру.

Заслухавши сторони кримінального провадження, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з п.2 ч. 2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.

Суд бере до уваги, що відповідно до ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Так, на підтвердження наявності ризику вчинення інших кримінальних правопорушень свідчать дані про: тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 ; суворість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненні вказаних злочинів; конкретні обставини злочинів, а саме: їх корисливий мотив, кількість та систематичність вчинення.

Як вбачається з обвинувальних актів, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисних тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 6 років. Обвинувачений не працює, неодружений, раніше неодноразово судимий, в тому числі за вчинення корисливих злочинів проти власності.

Сукупність вищезазначених обставин дає підстави вважати, що ОСОБА_5 схильний до вчинення кримінальних правопорушень та може продовжити свою злочинну діяльність.

При цьому наявність у обвинуваченого постійного доходу у вигляді пенсії по інвалідності не є, з урахуванням іншим даних про його особу, достатньою гарантією його належної поведінки.

Також слід зазначити, що відсутні достатні підстави вважати, що наявність у обвинуваченого батька і сестри зможе виступити превентивним засобом у його поведінці. Оскілки, наявність близьких родичів ще не свідчить сама по собі про наявність міцних соціальних зв`язків і доказів дійсно близьких стосунків між обвинуваченим та його родичами суду не надано.

За таких обставин є обґрунтованими доводи клопотання прокурора про наявність істотних ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, який може ухилитися від суду.

Вказане свідчить про наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи і вимагає застосування щодо обвинуваченого відповідного запобіжного заходу. (рішення ЄСПЛ у справі «Лабіта проти Італії», та інші).

Викладені обставини в повному обсязі свідчать про те, що у кримінальному провадженні застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання доведеним ризикам, що виключає можливість обрання відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

Що стосується посилань захисника на незадовільний стан здоров`я ОСОБА_5 , то слід зауважити, що захворювання, на які страждає обвинувачений, не знижують ступінь встановлених ризиків і не виключають можливість перебування особи під вартою.

Враховуючи викладене, суд погоджується з доводами клопотання прокурора та вважає, що його слід задовольнити та застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07.10.2019 включно.

Одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає, що обвинуваченому необхідно визначити заставу у розмірі згідно ст. 182 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 315, 376 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07 жовтня 2019 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 38 420 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого строком на 2 місяці наступні обов`язки:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме: м. Шостка Сумської області, без дозволу суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання ;

3) утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.

4) здати на зберігання до суду свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 7 днів з дня проголошення, а для особи, яка тримається під вартою, з моменту її отримання в той же строк.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1