У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 грудня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Свої вимоги заявник мотивує тим, що в жовтні 2019 року заявником до Національного антикорупційного бюро України було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, в порядку ст. 214 КПК України.

Зазначає, що в поданій заяві йшлося про вчинення службовими особами Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, Відділу у Теплицькому районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, КП «ГАРАНТ+», Глинської сільської ради Калинівського району кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 191 ч. 4, 364 ч.2, 366 ч.2, 368 ч.2, 369 ч.3 КК України, що є підслідністю НАБУ.

Заявник вважає, що має місце бездіяльність службової особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, всупереч вимогам ст. 214 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.

У п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

07 червня 2018 року прийнятий Закон України «Про Вищий антикорупційний суд».

Відповідно до п. 1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім підпункту 3 пункту 2 цього розділу, який набирає чинності з дня початку роботи Вищого антикорупційного суду.

05 вересня 2019 року Вищий антикорупційний суд почав роботу.

Згідно Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» внесені зміни до Кримінального процесуального кодексу України, які набрали чинності 05 вересня 2019 року.

Розділ ХІ «Перехідні положення» КПК України доповнений пунктом 20-2.

22 вересня 2019 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду» від 18.09.2019р. №100-ІХ (далі - Закон).

Вказаним Законом внесені наступні зміни до п.20-2 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК):

Підсудність Вищого антикорупційного суду, передбачена цим Кодексом як суду першої інстанції, суду апеляційної інстанції та слідчих суддів, поширюється на кримінальні провадження, відомості за якими про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань:

1) з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду»;

2) до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду», якщо досудове розслідування здійснюється або здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Скарга надійшла до Солом`янського районного суду м. Києва після набуття чинності вказаним Законом.

Відповідно до ч.1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Статтею 33-1 КПК України передбачено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.

У примітці статті 45 КК України зазначено, що Корупційними злочинами відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 33-1 КПК України визначено, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Пунктом 10 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Частиною 1 статті 5 КПК України встановлено, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Вказане дає підстави зробити висновок, що зазначена скарга підсудна Вищому антикорупційному суду, оскільки орган досудового розслідування, бездіяльність якого оскаржується, та подія, яку описує скаржник, відповідає критеріям, визначеним у пункті 20-2 розділу XI «Перехідні положення» КПК України, а тому розгляд вказаної скарги та прийняття рішення за результатами її розгляду не відноситься до компетенції Солом`янського районного суду м. Києва і суд не може прийняти рішення за такою скаргою з урахуванням положень ч.1 ст.5 КПК України.

Виходячи з вищевикладеного, дана скарга не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва.

Згідно п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо, зокрема скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню.

Керуючись п.2 ч.2 ст. 304, ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернути особі, яка подала скаргу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1