Справа № 541/2725/19
Провадження № 1-кс/541/1442/2019
Миргородський міськрайонний суд Полтавської області
У Х В А Л А

02 грудня 2019 рокум.Миргород

Миргородський міськрайонного суд Полтавської області в складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника цивільного позивача ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миргороді клопотання представника цивільного позивача в кримінальному провадженні ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про арешт майна підозрюваного, -

в с т а н о в и в :

29.11.2019 представник потерпілої та цивільного позивача в кримінальному провадженні №0000866 ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Миргородського міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту, з метою забезпечення цивільного позову, на майно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця і жителя м.Миргорода, Полтавської обл., який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання посилався на те, що у провадженні СВ Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження №0000866, порушене по факту незаконного проникнення до житла та умисного пошкодження (знищення) майна, що належить на праві приватної власності ОСОБА_4 ..

Остання має статус потерпілої у вищезазначеному кримінальному провадженні.

Особі, яка вчинила злочин ОСОБА_6 13.11.2019 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.162 КК України.

29.11.2019 потерпілою ОСОБА_4 в межах розслідуваного кримінального провадження №0000866 подано цивільний позов до підозрюваного ОСОБА_6 ..

Загальний розмір майнової та моральної шкоди становить 145646 грн..

Відповідно до п.4 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно матеріалів кримінального провадження ОСОБА_6 , маючи не зняту та непогашену у встановленому порядку судимість на шлях виправлення не став та знову вчинив злочин.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення цивільного позову, просив накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 ..

В судовому засіданні представник цивільного позивача ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 підтримав заявлене ним клопотання, просив його задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти накладення арешту на майно підозрюваного, якщо суд прийде до переконання про співмірність вартості майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився. Про час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 не вбачав підстав для задоволення клопотання, зазначив, що представником цивільного позивача не доведено співмірність обмеження права власності, крім того ініціатором клопотання не зазначено на яке саме майно підозрюваного слід накласти арешт.

Суд, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, що з`явилися в судове засідання, перевіривши та проаналізувавши долучені до клопотання докази приходить до переконання, що воно не підлягає до задоволення з таких підстав.

Встановлено, що слідчим відділенням Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000866 від 08.11.2019, за ознаками ч.1 ст.162 КК України, по факту незаконного проникнення до житла, що належить гр. ОСОБА_4 , що мало місце 08.11.2019.

13.11.2019 в межах даного кримінального провадження ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 162 КК України.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положеннями ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.6 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч.8 ст.170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Як вбачається зі змісту інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, за параметрами запиту РНОКПП підозрюваного ОСОБА_6 , відомості відсутні.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна підозрюваного ОСОБА_6 подано з метою забезпечення цивільного позову.

Разом з тим майно, на яке може бути накладено арешт у встановленому КПК України порядку, у підозрюваного ОСОБА_6 відсутнє.

Не зазначено і ініціатором клопотання перелік і види майна, що належить арештувати, а також документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження. Крім того, не надано інформації щодо орієнтовної вартості майна підозрюваного, на яке цивільний позивач просить накласти арешт, що позбавляє слідчого суддю можливості оцінити розумність та співмірність обмеження права власності.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання представника цивільного позивача про арешт майна підозрюваного.

Керуючись ст. ст. 8, 86, 89, 94, 170-173 КПК України, -

у х в а л и в :
В задоволенні клопотання представника цивільного позивача в кримінальному провадженні №0000866 від 08.11.2019 ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про арешт майна підозрюваного відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_8