Справа № 645/2127/19
Провадження № 1-кс/645/3144/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2019 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю заявника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Фрунзенського районного суду м. Харкова скаргу ОСОБА_3 на постанову прокурора про відмову у задоволенні клопотання про проведення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000824 від 06.04.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 125, ч. 1 ст. 296 КК України-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, якою просив скасувати постанову прокурора Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання про проведення судово-психологічної експертизи.
Скарга вмотивована тим, що він є потерпілим у кримінальному провадженні № 0000824 від 06.04.2019 року, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 125, ч. 1 ст. 296 КК України. 02.09.2019 року він звернувся з клопотанням, яким просив з метою встановлення розміру компенсації моральної шкоди, спричиненої незаконними діями призначити відносно нього судово-психологічну експертизу. Прокурором ОСОБА_4 винесено постанову від 05.09.2019 року, якою частково відмовлено в його клопотанні. 20.09.2019 року слідчим суддею Фрунзенського районного суду м. Харкова постанова прокурора від 05.09.2019 року скасована, було зобов`язано прокурора розглянути клопотання ОСОБА_3 від 02.09.2019 року та про результати розгляду клопотання повідомити заявника. 07.10.2019 року заявником повторно направлено клопотання яким він просив усунити недоліки, викладені в ухвалі слідчого судді від 20.09.2019 року. Але, всупереч вимогам закону 10.10.2019 року було винесено постанову прокурором Немишлянського відділу ХМП № 3 ОСОБА_4 , якою відмовлено в задоволенні його клопотання. В постанові зазначалося, що після проведення інших слідчих дій буде проведена експертиза. Проте в постанові прокурором не зазначено саме які слідчі дій планується провести, після яких і буде призначена експертиза, про яку просе заявник.
В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав, просив її задовольнити, посилаючись на обставини викладені у скарзі.
Прокурор в судове засідання не з`явилася, через канцелярію подала письмові заперечення, в яких зазначалося, що 08.10.2019 року до Харківської місцевої прокуратури № 3 надійшла для виконання ухвала слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20.09.2019 року, якою скасовано постанову прокурора та зобов`язано повторно розглянути клопотання ОСОБА_3 .. 10.10.2019 року процесуальним керівником клопотання ОСОБА_3 від 02.09.2019 року про призначення судово-психологічної експертизи розглянуто додатково, за наслідками якого винесено постанову про відмову в задоволенні клопотання. Вважала, що постанова законна та обґрунтована, оскільки права потерпілого, визначені ст. 56 КПК України, не передбачають можливості надавати вказівки слідчому або прокурору щодо послідовності та строків проведення слідчих дій. Враховуючи, що експерт, який буде проводити судово-психологічну експертизу з метою визначення компенсації моральної шкоди, під час її проведення враховує матеріали кримінального провадження, призначити вказану експертизу до проведення усіх можливих слідчих дій, зокрема, призначення та отримання висновків судово медичної експертизи, допитів свідків є передчасним. Клопотання потерпілого про проведення йому судово-психологічної експертизи враховано стороною обвинувачення та у раніше наданих відповідях заявнику повідомлялося, що судово-психологічна експертиза буде призначена після проведення інших слідчих дій.
На підставі викладеного, просила відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 ..
Суд, вислухавши заявника, дослідивши матеріали скарги ОСОБА_3 , письмові заперечення прокурора ОСОБА_4 , вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0000824 від 06.04.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 125, ч. 1 ст. 296 КК України.

З матеріалів скарги встановлено, що постановою прокурора Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 у задоволенні клопотання ОСОБА_3 щодо призначення судово-психологічної експертизи на даний час відмовлено, у зв`язку з передчасністю. Постанова вмотивована тим, що на даний час, звернення до суду з клопотанням про призначення судово-психологічної експертизи, та у разі дозволу слідчим суддею на її проведення та навалення до експертної установи матеріалів кримінального провадження передчасним, оскільки слідчим заплановано проведення інших слідчих дій, за наслідками яких будуть призначені експертизи.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданнями кримінального судочинства є охорона прав і законних інтересів фізичних і юридичних осіб, які беруть у ньому участь, а також швидке і повне розкриття злочинів, викриття винних та забезпечення правильного застосування закону з тим, щоб кожний, хто вчинив злочин, був притягнутий до відповідальності і жоден невинний не був покараний.

Відповідно до ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Зазначена функція включає два основні напрямки діяльності слідчого судді: 1) охорону прав і свобод людини шляхом превенції, тобто недопущення протиправного та необґрунтованого обмеження прав людини; 2) захист прав і свобод людини, тобто їх відновлення у випадку порушення. Тобто основне завдання інституту слідчого судді полягає не у забезпеченні ефективності державного управління (у т.ч. - досудового розслідування), а у судовому контролі з метою гарантування дотримання прав осіб та вимог КПК України, інакше було б порушено принцип розподілу владних повноважень.
У ст. 64 КПК України визначено поняття доказів у кримінальній справі, якими є всякі фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність або відсутність суспільно-небезпечного діяння, винність особи, яка вчинила ці діяння, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці данні встановлюються: показаннями свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, висновком експерта, речовими доказами, протоколами слідчих і судових дій, протоколами з відповідними додатками, складеними уповноваженими органами за результатами оперативно-розшукових заходів, та іншими документами.

З огляду на викладене, одним із джерел доказів у справі є висновок експерта.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Отже, висновок експерта є найбільш кваліфікованою формою використання наукових, технічних та спеціальних знань у кримінальному судочинстві, який сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Відповідно до ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор.
Згідно ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Повноваження прокурора, при здійсненні нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, передбачені ч. 2 ст. 36 КПК України, в тому числі: доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування; доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках - особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.
Згідно ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).
Стаття 307 КПК України передбачає, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Згідно ст. 110 КПК України постанова слідчого, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
Судом встановлено, що постанова прокурора від 10.10.2019 року, не відповідає вимогам ст.ст. 28, 110 КПК України, так як необґрунтована, в постанові не зазначено, чому прокурор вважав передчасним призначення судово-психологічної експертизи, та не зазначено після яких інших слідчих дій буде призначена судово-психологічна експертиза.

Враховуючи викладене, в зв`язку з тим, що обставини відмови, викладені прокурором у постанові про відмову в задоволенні клопотання не відповідають вимогам КПК та є необґрунтованими, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення скарги в частині скасування постанови про відмову у задоволені клопотання.
Щодо вимог ОСОБА_3 про зобов`язання прокурора направити клопотання про призначення судово-психологічної експертизи до суду, то в цій частині скарга задоволенню не підлягає.
Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України (в редакції Закону України № 187-IХ від 04.10.2019, який опубліковано у державному друкованому засобі масової інформації «Голос України» 16.10.2019), експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 243 КПК України (в редакції Закону України № 187-IХ від 04.10.2019, який опубліковано у державному друкованому засобі масової інформації «Голос України» 16.10.2019), експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.
Згідно абз. 3 ч. 1 ст. 143 КПК України (в редакції Закону України № 187-IХ від 04.10.2019, який опубліковано у державному друкованому засобі масової інформації «Голос України» 16.10.2019), експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Керуючись ст.ст. 2, 3, 26, 110, 242, 243, 303, 307, 369, 370, 371, 372 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.
Скасувати постанову прокурора Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 від 10 жовтня 2019 року про відмову у задоволенні клопотання.
Зобов`язати прокурора розглянути клопотання потерпілого ОСОБА_5 від 02.09.2019 року, про результати розгляду клопотання повідомити ОСОБА_5 ..
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Повний текст ухвали складено 28.10.2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1