Справа № 405/4080/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Кропивницький клопотання прокурора військової прокуратури Кіровоградського гарнізону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000008 від 29.01.2019 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Петрокорбівка, Новогродківського району, Кіровоградської області, українцю, громадянину України, із середньою освітою, розлученому, військовослужбовцю військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «старший солдат», зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

прокурором звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Клопотання слідчого мотивовано тим, що СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000008 від 04.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України.
Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснює військова прокуратура Кіровоградського гарнізону Південного регіону України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 проходить військову службу за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 з 13.03.2015 року. Наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 01.02.2018 старшого солдата ОСОБА_6 призначено на посаду навідника 2 відділення 4 взводу охорони роти охорони.

Так, 22.05.2019 близько 14.00 год. ОСОБА_6 , реалізовуючи свої злочинні наміри, направлені на незаконний збут психотропної речовини, перебуваючи на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 збув громадянину - з легендованими установчими данними ОСОБА_7 поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору - метамфетамін, отримавши в якості оплати гроші в сумі 1800 грн. Вказжаними грошовими коштами ОСОБА_6 розпорядився на власний розсуд. Отриману від ОСОБА_6 нарктичну речовину ОСОБА_7 добровільно видав співробітникам правоохоронних органів, яка відповідно до висновку експерта №19/112/11-4902 від 29.05.2019 є метамфетаміном, який віднесено до психотропних речовин, обіг яких обмежено. Маса метамфетаміну становить 0,2067 г.

В подальшому, діючи з єдиним злочинним умислом на незаконний збут психотропної речовини, 28.05.2019. о 12.10 год. ОСОБА_6 , перебуваючи на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , повторно збув громадянину з легендованими установчими даними ОСОБА_7 прозорий поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, обіг якої обмежено - метамфетамін, отримавши в якості оплати гроші в сумі 6000 грн., якими розпорядився на власний розсуд. Отриману від ОСОБА_6 наркотичну речовину ОСОБА_7 добровільно видав співробітникам правоохоронних органів.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на наступне.

Прокурор вказав, що з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, останньому необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурори підтримали клопотання та просили його задовольнити, зазначивши про обґрунтованість підозри, про яку повідомлено ОСОБА_6 , наявність зазначених в клопотанні ризиків та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши на необґрунтованість підозри та ризиків. Зазначив, що ОСОБА_6 почав вживати наркотичні засоби під час перебування в зоні АТО і на даний час придбаває для власного вживання, щоб полегшити душевні спраждання після побаченого на сході. Вказав, що під час обшуку у нього не виявлені наркотики. Має постіне місце проживання, сталі соціальні зв`язки, на службі характеризується позитивно, тому просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Вислухавши пояснення учасників судового процесу, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Встановлено, що СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000008 від 04.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України, за обставин визначених вище (витяг з ЄРДР від 29.01.2019 а.п. 7-8).
28.05.2019 о 12 год. 20 хв. ОСОБА_6 затриманий в порядку ст. 208 КПК України та 29.05.2019 повідомлений про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно матеріалів клопотання ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, що передбачена ч.1 ст.307 КК України, санкція якої передбачає позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.
Причетність ОСОБА_6 до оголошеної підозри підтверджується наданими матеріалами клопотання, серед іншого: протоколом допиту свідка від 29.03.2019, від 23.05.2019, протоколами обшуку від 28.05.2019, висновком експерта №418 від 29.05.2019, протоколом вручення покупцю спецтехніки від 22.05.2019, протоколом огляду покупця та вручення грошових купюр від 22.05.2019, протоколом вилучення у покупця спецтехніки від 22.05.2019, протоколом огляду купюр від 22.05.2019.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_6 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.307 КК України.
Відповідно до ст.12 КК України злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , передбачений ч.1 ст.307 КК України є тяжким.
Зазначаючи про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею встановлені обґрунтовані ризики, передбачені ч.ч. 1, 2 ст.177 КПК України, так, через тяжкість кримінального правопорушення, по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, відсутність соціальних зв`язків, оскільки підозрюваний розлучений, може вчинити спробу, направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду; оскільки під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 були виявлено речовину рослинного походження схожу на коноплю та інші наркотичні засоби, а тому є можливість що останній може приховувати або знищити інші речові докази від органу досудового розслідування, які мають доказове значення для кримінального провадження.
Отже, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
У відповідності до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя вважає, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні не доведено неможливості застосування до підозрюваного у даному кримінальному правопорушенні більш м`якого запобіжного заходу, а тому існує необхідність при призначенні запобіжного заходу тримання під вартою у визначенні альтернативного запобіжного заходу застави у розмірі - 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Керуючись ст. 9, 176-178, 182-183, 196-197, 205, 206, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора військової прокуратури Кіровоградського гарнізону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000008 від 29.01.2019 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме з 12 години 20 хвилин 29.05.2019 до 12 години 20 хвилин 27.07.2019.
Визначити розмір застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 115 260 грн., які необхідно внести за наступними реквізитами: рахунок отримувача № 2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_6 - з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 на строк до 27.07.2019 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;

- утримуватись від спілкування зі свідками по кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що відповідно до ч.ч.8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Дата закінчення дії ухвали слідчого судді 27.07.2019.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9