Номер провадження: 11-сс/813/1307/19
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07.08.2019 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуюча суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретарки судового засідання ОСОБА_5 ,

представника ПАТ «Одеський Коровай» - адвоката ОСОБА_6 ,

представників АТ «СБЕРБАНК» - адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні заяву представника ПАТ «Одеський Коровай» - адвоката ОСОБА_6 про відвід суддів Одеського апеляційного суду ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від розгляду апеляційної скарги представника АТ "СБЕРБАНК" - адвоката ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси від 23.07.2019 року про арешт майна в рамках кримінального провадження №0001749, внесеного до ЄРДР 01.09.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364-1 КК України,

встановив:

В провадженні Одеського апеляційного суду перебуває апеляційна скарга представника АТ "СБЕРБАНК" - адвоката ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси від 23.07.2019 року про арешт майна в рамках кримінального провадження №0001749, внесеного до ЄРДР 01.09.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364-1 КК України.

В судовому засіданні Одеського апеляційного суду від 07.08.2019 року представник ПАТ «Одеський Коровай» - адвокат ОСОБА_6 заявив відвід колегії суддів Одеського апеляційного суду в складі головуючої судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , мотивуючи заяву тим, що, на його думку, зазначена судова колегія незаконно не допустила до участі в розгляді апеляційної скарги представника ПАТ «Одеський Хліб» - адвоката ОСОБА_10 , у якого є документально підтверджені повноваження на представництво інтересів підприємства у кримінальному провадженні. Крім того, в заяві про відвід адвокат зазначив, що, на його думку, при визначенні автоматизованою системою документообігу Одеського апеляційного суду були порушені вимоги ст.35 КПК України, оскільки справа була розподілена у провадження судді ОСОБА_2 , хоча справу мав розглядати суддя ОСОБА_11 .

Заслухавши думку представника ПАТ «Одеський Коровай» - адвоката ОСОБА_6 , який підтримав доводи заявленого відводу та просив його задовольнити, думку представників АТ «СБЕРБАНК» - адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які заперечували проти задоволення відводу, перевіривши доводи заяви про відвід, апеляційний суд доходить таких висновків.

У відповідності до ст.15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Відповідно до цінності 2 принципу «Неупередженість» Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 року, неупередженість є необхідною умовою належного виконання суддею своїх обов`язків, забезпечення дії принципу незалежності, неупередженості та безсторонності, в тому числі і у стороннього спостерігача. Вона знаходить вияв не лише у змісті рішення, але й у ході судового процесу, що передує винесенню рішення.
Згідно з п. 2.5. застосування цінності 2 принципу «Неупередженість» Бангалорських принципів, суддя повинен взяти самовідвід від участі від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.
ЄСПЛ у рішенні у справі «Агрокомплекс» проти України» (рішення від 06.10.2011 р., заява № 23465/03) зазначив: «…незалежність а неупередженість судів, із об`єктивної точки зору, вимагає, щоб кожен окремий суддя був вільним він неналежного впливу».
Основні принципи незалежності судових органів також встановлені резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29 листопада та 13 грудня 1985 року, Рекомендаціями Комітету Міністрів Ради Європи від 13.10.1994 № (94) 12 та від 17.11.2010 № CM/Rec (2010), які вимагають від держав - учасниць вжиття всіх належних заходів для забезпечення поваги, захисту і сприяння незалежності та неупередженості суддів. Судді повинні приймати свої рішення цілком незалежно і мати змогу діяти без обмежень, без неправомірного впливу, підбурення, тиску, погроз, неправомочного прямого чи непрямого втручання, незалежно, з чийого боку та з яких мотивів воно б не здійснювалось, мають бути цілком вільними у винесенні неупередженого рішення у справі, яку вони розглядають, покладатись на своє внутрішнє переконання, власне тлумачення фактів та чинного законодавства.

Крім того, незалежність і недоторканість суддів гарантується ст. ст. 126, 129 Конституції України, якими встановлено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні й підкоряються лише закону.

Відповідно до ст. 6 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 року встановлено, що втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або вплив на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, встановлену законом.

Згідно з п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 № 8 «Про незалежність судової влади» втручання у діяльність судових органів слід розуміти вплив на суддю у будь-які формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика судді в ЗМІ до вирішення справи в зв`язку з її розглядом, тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи не вчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та діяльності суду якої інстанції здійснюється втручання.

Згідно ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Відповідно до вищевказаних норм кримінального процесуального закону, зазначені представником ПАТ «Одеський Коровай» підстави для відводу складу суду, що здійснює судове провадження колегіально, а саме: головуючій судді ОСОБА_2 , суддям ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , не входять до переліку передбачених Законом обставин, які можуть бути визнані судом апеляційної інстанції такими, що виключають участь суддів у його здійсненні.
Стаття третя Кримінального процесуального кодексу України дає визначення термінам «сторони кримінального провадження», «учасники кримінального провадження» та «учасники судового провадження», а також наводить вичерпний перелік зазначених осіб із вказівкою на їх процесуальний статус.
Так, згідно з п. 19 ч.1 зазначеної норми сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.
Відповідно до п.25 ч.1 ст.3 КПК України, учасники кримінального провадження - сторони кримінального провадження, потерпілий, його представник та законний представник, цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач та його представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, особа, стосовно якої розглядається питання про видачу в іноземну державу (екстрадицію), заявник, свідок та його адвокат, понятий, заставодавець, перекладач, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, секретар судового засідання, судовий розпорядник.
Пунктом 26 ч.1 ст.3 КПК України встановлено, що учасники судового провадження - сторони кримінального провадження, потерпілий, його представник та законний представник, цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач та його представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, представник персоналу органу пробації, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, а також інші особи, за клопотанням або скаргою яких у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюється судове провадження.
З матеріалів провадження вбачається, що ПАТ «Одеський Хліб» не має жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні №0001749, внесеному до ЄРДР 01.09.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364-1 КК України.

З наданих апеляційному суду матеріалів вбачається, що в даному кримінальному провадженні ПАТ «Одеський Хліб» - це юридична особа, якій оскаржуваною ухвалою слідчого судді Малиновського районного суду м.Одеси від 23.07.2019 року про арешт майна передано на відповідальне зберігання частину арештованого майна з правом експлуатації та управління, ця юридична особа не є власником арештованого майна, не має статусу цивільного позивача чи його представника, а також будь-якого іншого статусу сторони чи учасника кримінального провадження в розумінні ст.3 КПК України. Жодних документів, які підтверджують наявність у ПАТ «Одеський Хліб» будь-якого процесуального статусу у кримінальному провадженні представником підприємства адвокатом ОСОБА_10 не надано.

З огляду на зазначені обставини апеляційний суд дійшов висновку про відсутність у ПАТ «Одеський Хліб» процесуальних прав та обов`язків з огляду на відсутність будь-якого процесуального статусу у кримінальному провадженні та, як наслідок, законно та обґрунтовано не допустив до участі у розгляді апеляційної скарги представника ПАТ «Одеський Хліб» - адвоката ОСОБА_10 .

З приводу доводів заяви про відвід щодо незаконного визначення судді ОСОБА_2 головуючою у провадженні за апеляційною скаргою представника АТ "СБЕРБАНК" - адвоката ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси від 23.07.2019 року про арешт майна в рамках кримінального провадження №0001749, внесеного до ЄРДР 01.09.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364-1 КК України, апеляційний суд констатує наступне.

Відповідно до ч.1 ст.35 КПК України, у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує, серед іншого, об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.
Згідно з ч.3 ст.35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень.
26.07.2019 року до апеляційного суду надійшла зазначена апеляційна скарга, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2019 року визначено судову колегію для її розгляду в складі головуючого судді ОСОБА_12 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_13 .

06.08.2019 року у зв`язку з хворобою судді ОСОБА_12 та його перебуванням на лікарняному протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено нову судову колегію для розгляду зазначеної апеляційної скарги у складі головуючої судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_13 .

Відповідно до довідки відділу кадрової роботи та управління персоналом №202д від 07.08.2019 року, суддя Одеського апеляційного суду ОСОБА_11 з 05.08.2019 року по 13.09.2019 року перебуває у відпустці.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.08.2019 року повторно визначений склад суду для розгляду зазначеної апеляційної скарги у складі головуючої судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , при цьому суддя ОСОБА_13 був виключений зі складу колегії як суддя судової палати з розгляду цивільних справ Одеського апеляційного суду, який зайнятий в інших судових засіданнях.

З викладеного вбачається, що визначення складу суду здійснювалось автоматизованою системою документообігу Одеського апеляційного суду в суворій відповідності до вимог ст.35 КПК України.

Крім того, необґрунтованим, невмотивованим та незрозумілим є саме твердження заяви адвоката про відвід щодо того, що апеляційна скарга повинна була бути розподілена у провадження судді ОСОБА_11 , оскільки такий розподіл здійснюється автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що заявлені адвокатом підстави для відводу суддям не можуть свідчити про наявність обставин, що можуть викликати сумнів у неупередженості колегії в складі суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 під час розгляду апеляційної скарги та прийнятті за наслідком розгляду цієї скарги законного, обґрунтованого та вмотивованого рішення.
Згідно з ч.1 ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, апеляційний суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви представника ПАТ «Одеський Коровай» про відвід суддів.
Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 376 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Відмовити в задоволенні заяви представника ПАТ «Одеський Коровай» - адвоката ОСОБА_6 про відвід колегії суддів Одеського апеляційного суду: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в провадженні з розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси від 23.07.2019 року про арешт майна (єдиний унікальний номер судової справи 521/12189/19).

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4