Справа № 513/667/19
Провадження № 1-кп/513/67/19
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А

15 серпня 2019 року Саратський районний суду Одеської області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 та його представника - адвоката ОСОБА_6 , потерпілої ОСОБА_7 , захисника ОСОБА_8 та обвинуваченого ОСОБА_9 , представника Саратського районного сектору з питань пробації ОСОБА_10 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Сарата клопотання прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 00000067 від 31.01.2019 року, стосовно

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_2 , громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, раніше судимого 30.03.2018 року Роздільнянським районним судом Одеської області за ч.2 ст.289 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, на підставі ст.75 КК України звільнений від покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 рік 6 місяців,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

у підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Клопотання обґрунтував тим, що ОСОБА_9 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі строком від 5 до 10 років з позбавленням права керувати транспортним засобом строком на 3 роки; обвинувачений представляє підвищену небезпеку для суспільства, тому що раніше судимий за вчинення тяжкого злочину та в період іспитового строку знову скоїв тяжке кримінальне правопорушення; ОСОБА_9 не надав будь-якої допомоги потерпілим, що дає підстави вважати про наявність ризику, що обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих; перебуваючи на волі ОСОБА_9 може ухилитись від суду, продовжити вчиняти інші протиправні діяння.

З вищевказаних підстав прокурор вважає, що застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним ризикам.

Потерпілі ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , потерпілий ОСОБА_5 та його представник адвокат ОСОБА_6 не заперечували щодо задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_9 та його захисник адвокат ОСОБА_8 заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що обвинувачення не є достатньо обґрунтованим, обвинувачений не буде переховуватись від суду та відсутні ризики, на які посилається прокурор.

Потерпілі ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , та представник потерпілого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_14 , належним чином повідомлені про розгляд справи, до суду не з`явились.

Вислухавши учасників судового провадження, вивчивши надані матеріали, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора з наступних підстав.

Ухвалою Саратського районного суду Одеської області від 24 червня 2019 року відносно обвинуваченого ОСОБА_9 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів в Ізмаїльській установі виконання покарань № 22, починаючи з 24 червня 2019 року до 23 серпня 2019 року, без визначення розміру застави.

За положеннями ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частина 1 ст. 183 КПК України визначає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

З наданих матеріалів встановлено, що 30.03.2018 року вироком Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_9 був засуджений за ч. 2 ст. 289 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, на підставі ст.75 КК України звільнений від покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 рік 6 місяців, ризики, які виправдовують тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 , в даний час не зменшилися. Метою тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 є запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_9 обвинувачується у скоєнні в період іспитового строку, призначеного за попереднім вироком тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України, за кваліфікуючими ознаками: порушення правил безпеки дорожнього руху та експлуатації транспортного засобу особою, яка керує транспортним засобом, що спричинили потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження, заподіяли тяжке тілесне ушкодження та спричинили загибель кількох осіб, за яке встановлено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

Ураховуючи наслідки інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення у вигляді смерті двох людей, у тому числі малолітньої дитини, кількість потерпілих осіб, які отримали тілесні ушкодження різного ступеня тяжкості, а також те, що обвинувачений є не одруженим, не працює, не має міцних соціальних зв`язків за місцем проживання та постійного джерела доходів, суд вважає доведеним наявність ризику у вигляді спроби обвинуваченого переховуватися від суду.

Крім того, враховуючи репутацію обвинуваченого, наявні ризики можливого незаконного впливу обвинуваченого на потерпілих у даному кримінальному провадженні та вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення.

Отже, з урахуванням характеру, ступеню тяжкості інкримінованого ОСОБА_9 кримінального правопорушення, суворості покарання, яке загрожує останньому в разі визнання його винуватим у його вчиненні, даних про особу обвинуваченого, та наслідків вчинення кримінального правопорушення у вигляді смерті двох людей, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості іншим потерпілим, суд приходить до висновку про наявність підстав для застосування стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать його належної процесуальної поведінки.

З огляду на вищевказані обставини суд вважає безпідставними доводи захисника щодо можливості застосувати стосовно ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, а також положення пунктів 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави у даному кримінальному провадження, який стосується злочину, який спричинив загибель кількох людей.

Керуючись ст. ст. 315, 176-178, 183, 184, 369- 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

клопотання прокурора задовольнити. Застосувати стосовно обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів в Ізмаїльській установі виконання покарань № 22, починаючи з 15 серпня 2019 року до 14 жовтня 2019 року, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали закінчується 14 жовтня 2019 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим у той же строк з моменту вручення копії ухвали, до Одеського апеляційного суду безпосередньо.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1