печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням директора ТОВ «КОНФІТРАСТ» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000253,-

В С Т А Н О В И В :
У липні 2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання директора ТОВ «КОНФІТРАСТ» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000253.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано та з порушенням приписів ст. 170 КПК України , також посилається на те, що органом досудового розслідування з моменту реєстрації даного кримінального провадження не повідомлено про підозру, не здобуто належних та достатніх доказів для безспірного висновку саме фіктивність підприємства та про наявність підстав, які б виправдовували доцільність накладення арешту на майно заявника.
Особа, якою подано заяву в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду адвокат ОСОБА_4 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, на його вимогах наполягав.
Слідчий/прокурор за клопотанням якого накладався арешт, та який проводить досудове розслідування у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином.
Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.
Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000253 від 16.11.2017, за фактами ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), службовими особами ряду суб`єктів господарської діяльності, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах; фіктивного підприємництва, тобто створення та придбання суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності, вчиненого повторно; легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом за попередньою змовою групою осіб; зловживання службовим становищем, з метою одержання неправомірної вигоди, всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки; тобто за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205 КК України .
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/30149/19-к від 12.06.2019 у кримінальному провадженні № 0000253 від 16.11.2017, окрім іншого накладено арешт на кошти-суми ПДВ в системи електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «КОНФІТРАСТ» ().
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/31302/19-к від 18.06.2019 у кримінальному провадженні № 0000253 від 16.11.2017, окрім іншого накладено арешт на грошові кошти які обліковуються на банківських рахунках ТОВ «КОНФІТРАСТ» ()., що знаходяться в Криворізькій філії АТ КБ «Приватбанк» та АТ «Мотор-Банк».
Відповідно до норм Податкового кодексу України, податок на додану вартість (ПДВ) це непрямий податок, який входить в ціну товарів (робіт, послуг) та сплачується покупцем, але його облік та перерахування до державного бюджету здійснює продавець (податковий агент).
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).
Накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва №757/35095/18-к від 19.07.2018, арешт паралізує нормальну діяльність товариства, спричиняє значні збитки в господарській діяльності та позбавляє можливості товариство виконувати зобов`язання перед державною, сплачувати податки, збори та обов`язкові платежі.
Окрім того, слідчим не надано доказів того, що накладення арешту на суму ПВД в системі електронного адміністрування ПДВ є співмірним сумі завданого кримінальним правопорушенням збитку.
Більш того, слідчим взагалі не визначено розмір суми ПВД в системі електронного адміністрування ПДВ, на яку повиний бути накладено арешт.
Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту майна.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 12 червня 2019 року справа № 757/30149/19-к, на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) в частині, що стосується Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНФІТРАСТ» (), та заборону використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно в частині що стосується Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНФІТРАСТ» ().
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18 червня 2019 року справа № 757/31302/19-к, в частині накладення арешту на грошові кошти ТОВ «Конфітраст» (), які обліковуються на рахунках:
- Криворізька філія АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305750, ), що розташований за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Костенка, буд. 21: ТОВ «Конфітраст» () № НОМЕР_1 (долар США) відкритий 27.03.2018, № НОМЕР_2 (Російський рубль) відкритий НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 (українська гривня) відкритий № НОМЕР_5 (евро) відкритий 27.03.2018;
- АТ «Мотор-Банк» (МФО 313009, ), що розташований за адресою: м. Запоріжжя, проспект Моторобудівників, буд. 54«Б»: ТОВ «Конфітраст» () № НОМЕР_6 (українська гривня).
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1