У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання захисника ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:
Адвокат, ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, із клопотанням про скасування арешту на майно.

В судове засідання викликалися ОСОБА_3 , слідчий, прокурор. Вказані особи в судове засідання не з`явилися. Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Від ініціатора звернення, адвоката ОСОБА_3 до суду надійшла заява, в який він просив повернути без розгляду подане ним клопотання. Зокрема вказує, на те, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000825 внесеному в ЄРДР від 06.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, в рамках якого подано клопотання про скасування арешту на майно, процесуальним прокурором скеровано до Хустського районного суду та підготовче судове засідання призначено 04.11.2019 року.

Згідно з ч.2 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю або частково під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника або володільця майна,представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосування цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 3 КК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч.1 ч.3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні закінчено, у слідчого судді відсутні повноваження на розгляд клопотання про скасування арешту майна.

Положеннями КПК України не врегульовано наслідки відмови заявника від поданої ним скарги, клопотання або залишення без розгляду. Водночас, враховуючи, що використання громадянином його прав, наданих чинним законодавством України, у тому числі прав, передбачених КПК України, є його правом, а не обов`язком, який реалізовується ним на його власний розсуд, відмова від поданої скарги, клопотання або залишення без розгляду за його клопотанням не призводить до порушення прав та інтересів скаржника, гарантованих Конституцією України та міжнародними договорами України, та не порушує прав та інтересів інших осіб.

Дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту на майно, заяву, що надійшла від адвоката ОСОБА_3 , слідчий суддя вважає, за необхідне залишити клопотання без розгляду .

Керуючись ст.ст. 174 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту на майно залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1