Провадження1-кс/991/2607/19
У Х В А Л А
16 грудня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від участі у розгляді заяви,

ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 .
У своїй заяві захисник ОСОБА_3 посилається на те, що під час розгляду клопотання детектива про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування наданого обвинуваченому та стороні захисту в порядку ст. 290 КПК України, захисник ОСОБА_3 у судовому засіданні зазначив, що строк ознайомлення не може бути обмеженим, тому що потрібний час, щоб в повній мірі ознайомитися з 13 томами кримінального провадження. Після того, як слідча суддя запитала скільки часу потрібно на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, а захист зазначав, що це право не може бути обмеженим, оскільки клопотання про те, щоб не встановлювати строки було подано завчасно через відсутність ознак зловживання при ознайомленні, а слідча суддя запитала період часу, який необхідний для ознайомлення, захисник вважає, що це свідчить про упередженість слідчої судді у розгляді цього клопотання.

Адвокат ОСОБА_3 у судове засідання з?явився, додатково пояснив, що підставою відводу стало на його погляд упереджене ставлення слідчої судді, так як, її питання про кількість часу необхідного для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження вже свідчив про те, що слідча суддя завчасно ухвалила рішення про обмеження строків для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження і не передбачала іншого варіанту відмови у задоволенні клопотання детектива, через відсутність зловживань з боку сторони захисту.
Слідча суддя ОСОБА_4 до початку судового засідання подала заяву про розгляд заяви про відвід без її участі.

Дослідивши матеріали заяви про відвід, суд керується наступним.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, до обставин, які виключають участь судді в кримінальному провадженні, є випадок, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Вивчаючи зазначену підставу, слідчий суддя, враховує вимоги національного законодавства та практику ЄСПЛ.

Так, у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року у п. 66 Європейський Суд з прав людини нагадав, що «безсторонність», в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

Щодо першого критерію, ОСОБА_3 не навів доказу, що суддя ОСОБА_4 будь-яким чином своєю поведінкою виразила свою прихильність чи упередженість до будь-якої із сторін.

Таким чином слідчий суддя приходить до висновку, що відсутній суб`єктивний критерій, що використовується при визначенні «безсторонності».
При дослідженні об`єктивного критерію, має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі. Досліджуючи заяву про відвід та додані до них документи, суд не може визначити будь-які фактори, що можуть бути перевірені. Єдиним посиланням у заяві та поясненні адвоката ОСОБА_3 , який необхідно дослідити і оцінити є роль слідчої судді у розгляді клопотання, а саме з?ясування всіх обставин, що можуть вплинути на ухвалення рішення та його правових наслідків для сторін. Така поведінка слідчої судді не може свідчити про очевидну неупередженість, а вказує на всебічний розгляд обставин справи та можливість з?ясувати у сторін, які процесуальні наслідки можуть настати у випадку ухвалення рішення про відмову або задоволення клопотання. Як зазначив захисник, питання про необхідний час для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, слідча суддя задала після оголошення клопотання, що може вказувати лише на її правову позицію, як головуючої у цьому провадженні.

За таких обставин, посилання адвоката ОСОБА_3 на те, що слідча суддя запитала про час, який необхідний для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження не може бути підставами для відводу у розумінні ст. 75 КПК України.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що недовіра до слідчої судді ОСОБА_4 викликана, саме її правовою позицією при розгляді заяви та організацією ведення судового засідання. Отже слідчий суддя не може прийти до висновку, що слідча суддя ОСОБА_4 не може брати участь у розгляді клопотання детектива про встановлення строків ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у справі № 760/22385/19.

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 75, 81 309, КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від участі у розгляді клопотання детектива про встановлення строків ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у справі № 760/22385/19.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1