УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2019 року Жовтневий районний суд
м. Дніпропетровська

у складі

колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з секретарем ОСОБА_4

за участю: прокурора ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7

захисників адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявленого у кримінальному провадженні № 201/7017/19 (пр. № 1-кп/201/825/2019), відомості про яке 31 січня 2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000020, стосовно:

- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Калитва Ростовської області РСФСР, громадянина України, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 186, ч. 4 ст.189 КК України,

- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця і мешканця АДРЕСА_2 , громадянина України, обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 186, ч. 4 ст. 189 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська здійснюється розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 186, ч. 4 ст. 189 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурором було подано письмове клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з яким сторона захисту була ознайомлена не пізніше ніж за три години до початку його розгляду. Обґрунтовуючи подане клопотання, прокурор зазначив, що на даний час не зменшилися ризики, які враховувалися при застосуванні обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, оскільки останній має можливість переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку із чим, просив у своєму клопотанні продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.

Обвинувачений ОСОБА_6 просив змінити йому запобіжний захід з тримання під вартою на менш суровий його вид, аргументуючи своїми міцними соціальними зв`язками та станом його здоров`я.

Обвинувачений ОСОБА_7 також просив змінити запобіжний захід стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 на більш м`який його вид.

Захисники адвокати ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у підготовчому судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на відсутність достатніх доказів наявності заявлених прокурором ризиків, а також міцність соціальних зв`язків, у зв`язку з чим, просили змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Вислухавши думки учасників судового провадження щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до таких висновків.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обирати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань, суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У рішенні Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017, зазначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 КПК України). Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 11 травня 2019 року, з урахуванням наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, було застосовано до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, яка в частині строку обрання вказаного запобіжного заходу була скасована ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 27 травня 2019 року та застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24 червня 2019 року.
Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, при вирішенні по суті клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які враховувалися при застосуванні до обвинуваченого даного виду запобіжного заходу, на час розгляду зазначеного кримінального провадження у суді не відпали, оскільки ОСОБА_6 продовжує обвинувачуватись у вчиненні декількох кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 186, ч. 4 ст. 189 КК України, які відносяться до категорії середньої тяжкості, тяжкого та особливо тяжкого злочинів, при цьому, за останнє санкцією передбачене максимальне покарання у виді дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, судовий розгляд кримінального провадження не розпочинався, у зв`язку з чим, враховуючи принцип безпосереднього дослідження доказів, характер інкримінованого обвинуваченому діяння і тяжкість можливого покарання, що йому загрожує, останній перебуваючи на свободі, буде мати можливість незаконно вплинути на потерпілого, щодо якого, згідно з обвинувальним актом, було застосовано насильство, свідків та інших учасників кримінального провадження, ухилитись від явки до суду, а також перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, що з урахуванням обставин, визначених у ст. 178 КПК України, свідчить про неможливість застосування до обвинуваченого іншого більш м`якого запобіжного заходу, котрий, на думку суду, не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, а також запобігти зазначеним вище ризикам, а отже, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити і продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 строк тримання під вартою.

Крім того, стосовно посилання обвинуваченого ОСОБА_6 щодо подальшого його утримання під вартою з огляду на стан його здоров`я, суд не може враховувати їх, як достовірні, оскільки суду не було надано будь-яких належних медичних даних, які б свідчили про неможливість перебування обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою або неможливість надання йому медичної допомоги в умовах попереднього ув`язнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 183, 197, 199, 314-316, 369-372 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 18 серпня 2019 року.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, є 18 серпня 2019 року.

Головуючий - суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3