Єдиний унікальний номер 229/5792/19
Номер провадження 11-сс/804/668/19

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Донецького апеляційного суду в м. Бахмут в складі:

головуючого Смірнової В.В.

суддів Круподері Д.О., Стародуб О.Г.,

секретаря Ільяшенко С.О.,

прокурора Савватеєва М.В.

захисника Агапова П.В.

підозрюваної ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Донецького апеляційного суду у місті Бахмут судове провадження за апеляційною скаргою захисника Агапова П.В. в інтересах підозрюваної ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 27 вересня 2019 року, якою стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Дружківка Донецької області, громадянки України, маючої середню освіту, яка не має на утриманні неповнолітніх дітей, раніше не судимої, військовослужбовця в/ НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою,

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні СВ Дружківського ВП Краматорського ВП ГУНП в Донецькій області перебуває кримінальне провадження № 0000891 від 25 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

ОСОБА_1 органом досудового розслідування підозрюється в такому.

Наказом командира військової частини А0693 від 13 вересня 2019 року № 268 молодшому сержанту ОСОБА_1 надано частину щорічної основної відпустки за 2019 рік, яку остання проводила за місцем проживання у м. Дружківка Донецької області.

Згідно з положеннями ст. ст. 3, 28, 29, 68 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Кожен має право на повагу до його гідності, ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує його гідність, поводженню. Кожна людина має право на особисту недоторканість та кожен зобов`язаний неухильно додержуватись Конституції та Законів України, не посягати на права та свободи, честь і гідність інших людей.

Будучи військовослужбовцем Збройних Сил України, ОСОБА_1 , відповідно до вимог ст.ст. 9, 11, 13, 14, 16, 49, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, зобов`язана, серед іншого, свято і непорушно додержуватися Конституції та законів України, виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених їй за посадою, дорожити честю і гідністю військовослужбовця Збройних Сил України, бути дисциплінованою, зразком високої культури, скромності й витримки, не допускати негідних вчинків самій та стримувати від них інших військовослужбовців.

25 вересня 2019 року близько 08 год. 00 хв. ОСОБА_1 будучі у стані алкогольного сп`яніння прийшла до свого чоловіка ОСОБА_2 до квартири АДРЕСА_3 , де вони раніше мешкали разом. Перебуваючи за вище вказаною адресою між останніми на протязі декількох годин відбувався словесний конфлікт, на грунті раніше виниклих неприязних відносин.

25 вересня 2019 року, близько о 12 год. 00 хв., перебуваючи у зальній кімнаті вказаної квартири, де на протязі декількох годин продовжувався словесний конфлікт, у ОСОБА_1 раптово виник умисел на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_2

Реалізуючи свій злочинний намір, 25 вересня 2019 року близько о 12.05 годин ОСОБА_1 направилась до кухні вказаної квартири, де у шухляді стола взяла кухонний ніж у праву руку та направилась до зальної кімнати, де знаходився ОСОБА_3 , який лежав на дивані на спині. Саме в цей час діючи умисно, з метою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, з мотивів помсти, утримуючи ніж у правій руці ОСОБА_1 підійшла до ОСОБА_2 та нанесла один удар клинком ножа в область грудної клітини зліва, спричинивши останньому ножове поранення, а саме проникаюче поранення лівого боку грудей та черевної порожнини з пошкодженням лівої легені, діафграми, селезінки, печінки та шлунка, з якими потерпілий був доставлений в хірургічне відділення КМП ЦМКЛ Дружківської міської ради, де йому була надана своєчасна кваліфікована медична допомога.

Смерть ОСОБА_2 наступила 25 вересня 2019 року о 22 годині 10 хвилин в результаті отриманого ножового поранення.

Ухвалою слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 27.09.2019 року у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволено. Застосовано відносно підозрюваної ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з 26.09.2019 року по 24.11.2019 року включно.

В апеляційній скарзі захисник Агапов П.В. просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_1 запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Заслухавши доповідача, захисника та підозрюваного, які прохали задовольнити апеляційну скаргу, думку прокурора, який вважав судове рішення законним і обґрунтованим, а апеляційну скаргу захисника Агапова П.В. такою, що не підлягає задоволенню, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

В матеріалах судової справи містяться матеріали щодо обґрунтованості підозри саме у вчиненні вказаного злочину, не заперечувала своєї вини і підозрювана в судовому засіданні в апеляційному суді.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Стороною обвинувачення доведені ризики, передбачені ст.177 КПК України та доведено неможливість застосування іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою.

Враховуючи, обставини за яких вчинено злочин, в якому підозрюють ОСОБА_1 , наслідки, що настали, існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя правильно вважав, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, так як жоден більш м`який запобіжний захід, на вказаній стадії досудового розслідування, не здатний запобігти ризику, встановленому в судовому засіданні та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Крім того, колегія суддів зазначає таке.

Згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

Колегія суддів вважає, що дані, які містяться в матеріалах судового провадження, встановлюють наявність ризиків, що знаходячись на волі, підозрювана ОСОБА_1 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Судом було встановлено, що ОСОБА_1 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк від 7 до 10 років позбавлення волі, проходить службу у військовій частині А0693, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем мешкання характеризується задовільно, на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває,.

Аналізуючи наведені обставини у сукупності, колегія суддів доходить висновку про те, що вони свідчать про неможливість усунення ризиків з числа передбачених ст. 177 КПК України, встановлених щодо ОСОБА_1 , у менш обтяжливий спосіб, та вважає за необхідне апеляційну скаргу захисника задовольнити частково, оскаржувану ухвалу слідчого судді скасувати та застосувати до підозрюваної ОСОБА_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою із внесенням застави у відповідному розмірі, за таких підстав.

Стороною обвинувачення доведені ризики, передбачені ст.177 КПК України та доведено неможливість застосування іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою.

Згідно ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Крім того, ст.182 КК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчим суддею не в повній мірі взяті до уваги дані щодо військової служби ОСОБА_1 , її позитивна характеристика з місця служби та участь в ООС.

З огляду на зазначені вище обставини, ухвала слідчого судді у цій частині не відповідає вимогам закону та підлягає скасуванню, з ухваленням апеляційним судом нової ухвали.

Відтак, колегія суддів, керуючись правилами ч. 5 ст. 182 та ч. 3 ст. 183 КПК України, знаходить правові підстави для визначення підозрюваній ОСОБА_1 розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

При визначені розміру застави підозрюваній, колегія суддів враховує обставини вчиненого кримінального провадження, існуючі ризики, дані про особу підозрюваної, а також практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а також розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадках ухилення від суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання сховатися, та з урахуванням наданих стороною захисту матеріалів щодо майнового стану підозрюваної, апеляційний суд вважає, що у даному випадку необхідно визначити розмір застави, який визначений п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 160560, 00 грн.

Враховуючи у відповідності до вище зазначених норм закону тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого ОСОБА_1 обґрунтовано підозрюється, яке відноситься до категорії тяжких та характеризується підвищеним рівнем суспільної небезпеки, розмір покарання, який загрожує останній у разі доведення її винуватості, конкретні обставини справи та характер інкримінованих їй дій, дані про особу підозрюваної, а саме її вік, сімейний стан, соціальні зв`язки, на підставі чого колегія суддів вважає, що наявні підстави для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення доведено, що такий запобіжний захід відповідає тяжкості кримінального правопорушення і є співмірним з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваної.

Таке обмеження права ОСОБА_1 на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, так як існують ознаки суспільного інтересу, які, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення слідчого судді не відповідає вимогам кримінального процесуального закону. А тому ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, із прийняттям нової, якою задовольнити клопотання слідчого, застосувавши підозрюваній ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із внесенням застави у відповідному розмірі з огляду на вищезазначені обставини.

Крім того необхідно зазначити таке.

У відповідності до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Врахувавши існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінивши сукупність обставин, колегія суддів прийшла до висновку про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_1 є неможливим.

Таким чином, на підставі наведеного, клопотання командира військової частини А0693 О.Майстренко та клопотання начальника мед.служби батальйону Р.Безвесельного про взяття ОСОБА_1 на особисту поруку, задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 197, 199, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника Агапова П.В. - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 27 вересня 2019 року, про обрання щодо ОСОБА_1 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з 26.09.2019 року по 24.11.2019 року включно - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого СВ Дружківського ВП Краматорського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Юшкової К.Г. за погодженням з

прокурором військової прокуратури Донецького гарнізону Савватеєвим М.В. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України в рамках кримінального провадження, внесеного 25.09.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000891 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Застосувати до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з 26.09.2019 року по 24.11.2019 року включно.

Визначити підозрюваній ОСОБА_1 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 160560 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на: Рахунок отримувача: 5972, Отримувач - Донецький апеляційний суд, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 42262513, Банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, Код банку отримувача (МФО): 820172.

Підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України накласти на підозрювану ОСОБА_1 в разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утриматись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну (в разі їх наявності).

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом, в разі внесення застави, з дня її внесення до 24 листопада 2019 року включно.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_1 , що в разі внесення застави в визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Донецького апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій особі державної установи «Бахмутський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа державної установи «Бахмутський слідчий ізолятор», негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваної ОСОБА_1 з-під варти та повідомити усно та письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Дружківського міського суду Донецької області.

У разі внесення застави з моменту звільнення підозрюваної ОСОБА_1 з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані з застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з під-варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_1 уважається такою, до якої застосований запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_1 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться на виклик до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом, для використання коштів судового збору.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді