Справа № 457/563/19
провадження №1-кс/457/220/19
УХВАЛА

30 травня 2019 року м. Трускавець
Слідчий суддя Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув клопотання старшого слідчого СВ Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна, яке погоджено начальником Трускавецького відділу Дрообицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000192 від 29.05.2019.
Перевіривши надані матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, щодо кримінального провадження, в межах якого було подано дане клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, -
в с т а н о в и в:
28.05.2019 у чергову частину Трускавецького ВП надійшов рапорт поліцейського СРПП ОСОБА_5 про те, що 28.05.2019, приблизно о 19 год 30 хв у м. Трускавці, неподалік кінотеатру "Злата" було виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який розпивав спиртні напої, біля якого знаходились предмети схожі на три патрони до гладкоствольної зброї, та предмет схожий на обріз рушниці, які в подальшому в ході ОМП було вилучено.

Дане кримінальне правопорушення 29.05.2019 зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під №0000192, правова кваліфікація правопорушення ч.1 ст.263 КК України.

28.05.2019 в ході проведення ОМП на бульварі Ю.Дрогобича, у м. Трускавці, неподалік кінотеатру «Злата» було помічено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біля якого на землі знаходились 3 (три) предмети схожі на патрони до гладко ствольної зброїв, а також поліетиленовий пакету в якому знаходився предмет схожий на обріз рушниці.
29.05.2019 СВ Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області винесено постанову про визнання вищевказаних речей речовими доказами.
Накладення арешту на майно, яке вилучене 28.05.2019 під час проведення ОМП на бульварі Юрія Дрогобича у м. Трускавці, Львівської області має доказове значення у зв`язку із чим виникла необхідність у його збереженні.
Із врахуванням вищенаведеного, в органу досудового розслідування виникла необхідність накласти арешт на майно вилучене 28.05.2019 під проведення ОМП на бульварі Юрія Дрогобича у м. Трускавці, Львівської області у ОСОБА_7 на підставі ч.4 ст.170 КПК України, забезпечивши таким чином виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного, неупередженого розслідування, призначення трасо логічної експертизи та враховуючи, що в разі будь якого зволікання з арештом будуть створенні можливості для його реалізації.
Дослідивши та перевіривши надані матеріали, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення, з наступних підстав.
Частина 2 ст. 173 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Приписами ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Пунктом 1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна застосовується з метою збереження речових доказів. В силу статті 98 КПК України зазначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій. Завдання арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Дослідивши матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слід задовольнити.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя -
у х в а л и в:
Клопотання старшого слідчого СВ Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме на 3 (три) предмети схожі на патрони до гладкоствольної зброї та предмет схожий на обріз рушниці, які було вилучено 28.05.2019 під час проведення ОМП на бульварі Ю.Дрогобича, у м. Трускавці, неподалік кінотеатру «Злата», біля ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Місцем зберігання вищевказаних речей визнати Трускавецьке ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області, за адресою: Львівська область, м. Трускавець, вул. Мазепи, 19А.

Питання з забезпечення виконання ухвали покласти на старшого слідчого СВ Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Суддя: ОСОБА_1