УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 листопада 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296, ч.1 ст.122 КК України, поданого в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №120 181 001 000 049 74 від 30.04.2018 року, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296, ч.1 ст.122 КК України, поданого в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №120 181 001 000 049 74 від 30.04.2018 року.

В судове засідання не з`явився прокурор та надіслав заяву, в якій просить не розглядати зазначене клопотання та повернути його.

Сторона захисту в судовому засіданні заперечували проти повернення даного клопотання, оскільки його повернення не передбачене КПК України.

Слідчий суддя, вислухавши захисників, підозрюваного, дослідивши клопотання, дійшла такого висновку.

Уповноважений прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296, ч.1 ст.122 КК України, поданого в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №120 181 001 000 049 74 від 30.04.2018 року.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За наслідками розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу може бути постановлена ухвала про його задоволення або про відмову у його задоволенні.

Згідно частини другої статті 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першої цієї статті.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України на слідчого суддю покладається функція здійснення контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Основна мета функції судового контролю полягає в захисті прав і законних інтересів учасників кримінального судочинства. Для її досягнення перед судовим контролем постає низка завдань: а) запобігти неправомірним діям і рішенням, що порушують конституційні права і свободи громадян; б) відновлювати права, безпідставно порушені органами досудового розслідування; в) надавати правомірним діям і рішенням особи, що провадить дізнання, слідчого, прокурора юридичної сили, легалізувавши, тим самим, отримані докази.

Отже, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень покликаний забезпечити дотримання закону всіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачених законом заходів для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального провадження, до яких, серед іншого, віднесена охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення того, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких віднесені законність (ст. 9 КПК України), змагальність (ст. 22 КПК України) та диспозитивність (ст. 26 КПК України).

Згідно зі ст. 9 КПК України під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України та Кримінального процесуального кодексу.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні ініційованого клопотання зобов`язаний не лише дослідити надані йому матеріали, але й забезпечити сторонам право на безпосереднє відстоювання своєї позиції під час розгляду справи.

Заява прокурора ОСОБА_7 про повернення клопотання без його розгляду унеможливлює встановлення всіх обставин, які є необхідними для вирішення клопотання по суті заявлених вимог.

Враховуючи, що прокурор, який подав клопотання, в судове засідання не з`явився, згідно своєї заяви його не підтримує та просить повернути клопотання, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 залишити без задоволення, оскільки прохання ініціатора клопотання не входить в перелік видів рішень, які можуть бути ухвалені за результатами розгляду клопотання, визначені статтею 194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 26, 181, 194, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання прокурора відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1