Номер провадження 1-кс/201/6232/2019
УХВАЛА
Іменем України

29 жовтня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись із матеріалами клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Віарон» ОСОБА_2 про скасування арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська,

ВСТАНОВИВ:

29.10.2019р. до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання директора ТОВ «Віарон» ОСОБА_2 про скасування арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

Заява передана в провадження слідчого судді ОСОБА_1 29.10.2019р. згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді, передана слідчому судді 29.10.2019р.

В обґрунтування клопотання заявник вказав, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_3 від 21.08.2018р. за клопотанням старшого слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП України, погодженого з прокурором Дніпропетровської міської прокуратури № 2 у кримінальному провадженні №0001589 від 18.06.2018р., накладений арешт не нерухоме майно: будинок АДРЕСА_1 , який перебуває у власності ТОВ «Віарон». Вважав, що підстави для арешту майна відсутні, а ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.

Слідчий суддя, вивчивши та проаналізувавши клопотання і додані до нього матеріали приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У пунктах 3, 4 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013р. роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Такі клопотання розглядаються слідчим суддею, який визначається автоматизованою системою документообігу суду в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 35 КПК (незалежно від того, який слідчий суддя розглядав інші клопотання у цьому ж кримінальному провадженні раніше).

У випадку проведення досудового розслідування слідчою групою клопотання щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження також розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.

Беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо). Зауважимо, що у таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1 ст. 32 КПК, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст. 31 КПК), і не регламентує діяльність слідчого судді.

У разі задоволення відводу (самовідводу) слідчому судді та неможливості передання клопотання на розгляд іншому слідчому судді чи в інших випадках неможливості здійснення повноважень щодо судового контролю слідчим суддею належного суду питання підсудності розгляду відповідних клопотань, враховуючи зміст положень ч. 6 ст. 9 КПК, має вирішуватися у порядку, передбаченому ст. 34 КПК.

Згідно з позицією, викладеною у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.06.2016р. № 223-1650/0/4-16, скарги на рішення, дії чи бездіяльність розглядаються за правилами Глави 26 КПК України слідчим суддею того місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. ст. 32, 33 КПК України щодо територіальної та інстанційної підсудності.

При цьому, норми чинного КПК України визначають, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Відповідно до ч. 1 ст. 38 КПК України, органом досудового розслідування є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, органом досудового розслідування в конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліція України, Служба безпеки, Національне антикорупційне бюро України, Державного бюро розслідувань), а його підрозділ (управління, відділ), визначений у ч. 1 ст. 38 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Як видно зі змісту клопотання, слідчим суддею Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21.08.2018р. по справі № 200/12512/18 накладений арешт за результатами розгляду клопотанням старшого слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області у кримінальному провадженні №0001589 від 18.06.2018р.

Отже, досудове розслідування здійснюється СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, яке знаходиться за адресою: м. Дніпро, Шевченківський район, проспект Пилипа Орлика, буд. 3, що територіально відноситься до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська.

Отже, СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області не знаходиться в межах територіальної юрисдикції Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

На користь того, що означене клопотання не підсудне Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська свідчить й те, що ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 08.08.2018р. за поданням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська у клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області було направлене на розгляд до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська лише тому, що у Бабушкінському районному суді м. Дніпропетровська не вистачало потрібної кількості суддів для розподілу справи, що видно зі змісту ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21.08.2018р. по справі № 200/12512/18 (провадження № 1-кс/201/5367/2018).

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання подане з порушенням територіальної підсудності, матеріали клопотання необхідно повернути заявнику для звернення за територіальною підсудністю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32, 304, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Віарон» ОСОБА_2 про скасування арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21.08.2018р. по справі № 200/12512/18 (провадження 3 1-кс/201/5367/2018)- повернути особі, яка її подала - директору Товариства з обмеженою відповідальністю «Віарон» ОСОБА_2 .

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом з клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5-ти діб з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1