Ухвала
Іменем України

26 липня 2019 року
м. Київ

справа № 330/2047/18
провадження № 51-3664впс19

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 0000148 щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 194 КК України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Запорізького апеляційного судупро направлення матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_4 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 на вирок Якимівського районного суду Запорізької області від 11 травня 2019 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Подання мотивоване тим, що в результаті проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , оскільки п`ятеро з семи суддів кримінальної палати Запорізького апеляційного судувже брали участь в даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що у силу ч. 1 ст. 76 КПК України позбавляє їх права повторно розглядати це провадження.
Учасники судового провадження належним чином повідомлені про день і час розгляду подання, проте в судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду не надійшло, що не перешкоджає розгляду даного подання.
Перевіривши наведені у поданні вмотивовані доводи, та вивчивши матеріали кримінального провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК України, колегія суддів вважає, що подання Запорізького апеляційного суду підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
Як убачається з подання Запорізького апеляційного суду та матеріалів кримінального провадження, після задоволення ухвалою Запорізького апеляційного суду від 21 червня 2019 року заяв про самовідвід суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , оскільки вони вже брали участь у розгляді кримінального провадження на стадії досудового розслідування, було здійснено повторний автоматичний розподіл та визначено колегію суддів у складі головуючої судді (суддя-доповідач) ОСОБА_9 , суддів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .
Ухвалою колегії суддів Запорізького апеляційного суду від 27 червня 2019 року заявлений суддею ОСОБА_9 самовідвід задоволено з підстав, передбачених ст. 76 КПК України та матеріали кримінального провадження передано для повторного автоматичного розподілу.
Крім того, суддю судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду ОСОБА_12 , який теж брав участь у розгляді вказаного кримінального провадження на стадії досудового розслідування, що відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК України унеможливлює його участь при апеляційному розгляді та, згідно з ст. 35 КПК України і п. 2 ч. 5 розділу VIII «Положення про автоматизовану систему документообігу суду» - виключено з кола суддів для визначення колегії суддів та розгляду вказаного провадження.

Так, відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 липня 2019 року, призначення суддів не відбулося у зв`язку з відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Зі змісту подання апеляційного суду та доданих до нього документів слідує, що судова палата з розгляду кримінальних справ складається з семи суддів, п`ятеро з яких вже брали участь в даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що у силу ч. 1 ст. 76 КПК України позбавляє їх права повторно розглядати це провадження.
Відповідно до п.п. 2.3.23 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30, зокрема в судах апеляційної та касаційної інстанцій визначається суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).
У Запорізькому апеляційному суді, згідно з ч. 4 ст. 26 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», утворено судові палати з розгляду цивільних та кримінальних справ.
Протоколом № 5 зборів суддів Запорізького апеляційного суду від 23 листопада 2018 року прийнято рішення про включення до резервного складу колегій судової палати з розгляду кримінальних справ суддів судової палати з розгляду цивільних справ тільки при наявності визначеного автоматизованою системою судді-доповідача з колегії судової палати з розгляду кримінальних справ чи у разі зміни членів колегії суддів. Натомість, заміна судді-доповідача із резервного складу суддів судової палати з розгляду цивільних справ не передбачена.
Зважаючи на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що подання Запорізького апеляційного суду підлягає задоволенню через обґрунтовані доводи про неможливість утворити склад суду для судового розгляду, а саме визначити суддю-доповідача, у зв`язку з чим матеріали кримінального провадження необхідно направити з Запорізького апеляційного суду на розгляд до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду Дніпровського апеляційного суду.
Керуючись статтею 34 КПК України, Суд
постановив:
Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження № 0000148 щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 194 КК України, направити на розгляд до Дніпровського апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3