Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2019 року Справа № 608/935/18
Номер провадження1-кс/608/454/2019

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 та його представника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорткові клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

Потерпілий ОСОБА_5 звернувся в суд з клопотанням (з врахуванням уточненого клопотання) про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000230 від 23 травня 2018 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В клопотанні він вказав, що ухвалою слідчого судді Чортківського районного суду від 26 червня 2018 року по вказаному кримінальному провадженні накладено арешт на майно, яке є речовим доказом, а саме на: 1) одну пару резинових тапочок із надписом «adidas»; 2) телевізор марки «SONY» із серійним номером 9722636; 3) одну пару взуття морквяного кольору; 4) ноутбук марки «TOSHIBA» із серійним номером 98715256Q; 5) безпровідний маршрутизатор марки «TP-LINK» із зарядним пристроєм, які визнано речовим доказом та являється предметом вчинення кримінального правопорушення.

ОСОБА_5 просить скасувати арешт на телевізор марки «SONY» із серійним номером 9722636; ноутбук марки «TOSHIBA» із серійним номером 98715256Q; безпровідний маршрутизатор марки «TP-LINK» із зарядним пристроєм, посилаючись на те, що в ході досудового розслідування проведено експертизи речових доказів, і на сьогоднішній день відпала необхідність в їх арешті. Крім цього, в клопотанні потерпілий ОСОБА_5 просить повернути йому вищезазначене майно.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_5 та його представник адвокат ОСОБА_6 клопотання підтримують, просять його задовольнити.
Прокурор ОСОБА_3 та слідчий СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 клопотання заперечують, посилаючись на те, що досудове слідство в кримінальному провадженні ще не закінчено, а тому, незважаючи на те, що товарознавчі експертизи цього майна проведені, однак в подальшому може виникнути потреба в проведенні додаткових експертних досліджень.
Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з таких мотивів.
Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Чортківського районного суду від 26 червня 2018 року по вказаному кримінальному провадженні накладено арешт на одну пару резинових тапочок із надписом «adidas»; телевізор марки «SONY» із серійним номером 9722636; одну пару взуття морквяного кольору; ноутбук марки «TOSHIBA» із серійним номером 98715256Q; безпровідний маршрутизатор марки «TP-LINK» із зарядним пристроєм.

Відповідно до ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 173 вказаного вище Кодексу при вирішені питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

За ч. 1 ст. 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 1 додаткового (першого) протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична, або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом, або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою майна у кримінальному провадженні належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей (майна) державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Також Європейський суд з прав людини у численних своїх рішеннях вказував на неприпустимість непропорційного втручання держави у мирне володіння майном громадян та наголошував на неухильному дотриманні справедливого балансу між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи (справи «Спорронг та Льонрот проти Швеції», «Звольський та Звольська проти Республіки Чехія», «Василеску проти Румунії» та інші).

З огляду на викладене, враховуючи що арешт майна триває протягом тривалого часу, експерте дослідження арештованого майна станом на сьогодні проведено, слідчим не надано доказів існування підстав для проведення додаткових досліджень, арештоване майно не є майном що вилучене чи обмежене у цивільному обороті, а тому слідчий суддя вважає, що подальший арешт майна, як ступінь втручання у права і свободи потерпілого ОСОБА_5 не виправдовує потреби досудового розслідування, відтак потреба в його подальшому застосування відпала, в зв`язку з чим накладений арешт підлягає скасуванню.

Таким чином, з огляду на вимоги доцільності і співмірності втручання держави в право власності заявника, суд приходить до висновку про те, що подальше обмеження права заявника на мирне володіння та користування майном буде непропорційним втручанням у його право власності, тобто у його право на мирне володіння майном, яке захищено у тому числі і нормами Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і тому повинно бути припинено.

При цьому судом також враховується, що обмеження конституційних прав заявника на володіння належним йому майном триває понад рік, що на думку суду виходить за межі розумного строку арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна може бути скасовано, якщо підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, з урахуванням вищезазначеного, а також приймаючи до уваги відсутність підстав для подальшого арешту майна заявника, суд вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки подальше збереження арешту майна заявника може спричинити неправомірне втручання держави в мирне володіння майном заявника, що буде порушенням ст. 1 першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що є неприпустимим.

Таким чином, на даний час відпала потреба в подальшому застосуванні арешту телевізора марки «SONY» із серійним номером 9722636; ноутбука марки «TOSHIBA» із серійним номером 98715256Q; безпровідного маршрутизатора марки «TP-LINK» із зарядним пристроєм, власником яких є потерпілий ОСОБА_5 .

В клопотанні потерпілий ОСОБА_5 також просить повернути йому телевізора марки «SONY» із серійним номером 9722636, ноутбука марки «TOSHIBA» із серійним номером 98715256Q, безпровідного маршрутизатора марки «TP-LINK» із зарядним пристроєм.

Оскільки чинний Кримінальний-процесуальний кодекс України не передбачає вирішення слідчим суддею таких вимог на стадії досудового розслідування кримінального провадження, а тому в цій частині вимоги клопотання потерпілого задоволенню не підлягають.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 5 ст. 9, ч. 1 ст. 16, ч. 3 ст. 26, ст.ст. 170 - 174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_5 задовольнити частково.

Скасувати частково арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудового розслідування за № 0000230 від 23.05.2018 року, а саме: телевізора марки «SONY» із серійним номером 9722636, ноутбука марки «TOSHIBA» із серійним номером 98715256Q, безпровідного маршрутизатора марки «TP-LINK» із зарядним пристроєм, що належить на праві власності потерпілому ОСОБА_5 , жителю АДРЕСА_1 .

В решті клопотання ОСОБА_5 відмовити за безпідставністю.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 3 червня 2019 року о 9-й годині 45 хвилин.

Слідчий суддя: ОСОБА_1