Справа № 364/1287/19
Провадження № 1-кс/364/411/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2019 року смт. Володарка

Слідчий суддя Володарського районного суду Київської області, ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Володарського відділу поліції Сквирського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників судового провадження, -

ВСТАНОВИВ:

30.10.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відповідні відомості, про те, що 29.10.2019 року о 22 год. 45 хв. до Володарського ВП Сквирського ВП ГУНП в Київській області, що невідомі особи здійснювали незаконне полювання на полі Матвіїської сільської ради Володарського району Київської області, що відноситься до мисливських угідь ТОВ «Гран Мисливство». ОСОБА_5 , який перебуває на посаді директора мисливського господарства ТОВ «Гран Мисливство», пояснив, що 29.10.2019 року йому стало відомо про те, що невідомі особи здійснюють незаконне полювання на полі, що відноситься до Матвіїської сільської ради Володарського району Київської області, де на ґрунті було виявлено три туші оленів, з пораненнями, характерними для вогнепальних. По дорозі до місця здійснення незаконного полювання, виявлено автомобіль марки «KIA SORENTO» білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 з тентованим причепом синього кольору.

Для з`ясування обставин вчинення вищевказаного злочину в період часу з 00 години 25 хвилин по 01 годину 50 хвилин 30 жовтня 2019 року, працівниками поліції Володарського відділення поліції Сквирського відділу поліції ГУНП в Київській області, проведено огляд місця події під час якого було вилучено автомобіль марки «KIA SORENTO» білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 виданого центром 8046 належить ОСОБА_6 , проживаючому в АДРЕСА_1 та причеп ПГМФ 8302, синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_3 , що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 виданого Білоцерківським ВРЕВ при УДАІ ГУ МВС України в Київській області, належить ОСОБА_6 , що на момент вилучення знаходились на ґрунтовій дорозі сполученням с. Лобачів с. Матвіїха, на відстані 400 м. від автодороги сполученням смт. Володарка Київської області с. Лобачів Володарського району Київської області.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 , пояснив, що він 29.10.2019 року, як член ТОВ «Гран Мисливство» здійснював охорону мисливських угідь. Близько 21-ї години, він на власному автомобілі марки «Wolksvagen touareg», реєстраційний номер НОМЕР_5 здійснював об`їзд угідь. Перебуваючи на полі, що розташоване на території Матвіїської сільської ради, використовуючи тепловізор, він спостерігав за звірем та побачив, що на ґрунті знаходиться два звіра, він вирішив що це можуть бути дикі кабани та продовжив спостереження. Знаходячись на відстані близько 800 м. від виявлених ним звірів ОСОБА_7 почув звук автомобіля, що швидко рухається та гуркіт причіпу. На той час автомобіль рухався з увімкненим світлом фар зі сторони с. Лобачів Володарського району, під лісосмугою. Потім він побачив, як автомобіль під`їхав до одного із звірів, при цьому світло в автомобілі було вимкнено. В цей час він побачив, що звір не рухається, тоді він зрозумів, що на полі знаходяться туші звірів і особи, що перебували в автомобілі приїхали за тушами вбитих звірів. ОСОБА_7 на своєму автомобілі розпочав рух до автомобіля, який він побачив, рухаючись з увімкненим світлом фар. У відповідь, автомобіль який він бачив, розпочав рух на великій швидкості. ОСОБА_7 переслідував даний автомобіль, зупинилися обидва автомобілі на відстані 200 м. від місця знаходження туш, з автомобіля вийшли три особи чоловічої статі та почали з`ясовувати відносини. Після словесної сварки, три особи знову розпочали рух на автомобілі, ОСОБА_7 перешкоджав їхньому рухові. Особи зупинили автомобіль та не розпочинали рух до приїзду представників ТОВ «Гран Мисливство» та працівників поліції. Автомобіль, в якому знаходились особи білого кольору, з причепом синього кольору.

Досудовим розслідуванням встановлено, що особами чоловічої статі, що перебували в автомобілі марки «KIA SORENTO» білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В судовому засіданні слідчий та прокурор просили задовольнити клопотання посилаючись на обставини викладені в клопотанні.

Захисник ОСОБА_6 ОСОБА_10 та гр. ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання, та вказали, що автомобіль та причіп належать ОСОБА_6 , який у даному кримінальному провадженні не має жодного процесуального статусу згідно вимог КПК України.

З клопотання слідчого, аналізуючи докази по справі, вбачається, що з метою зібрання доказів необхідно накласти арешт на вилучене майно, оскільки автомобіль марки «KIA SORENTO» білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить гр. ОСОБА_6 та причеп ПГМФ 8302, синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_3 який належить гр. ОСОБА_6 , необхідні для проведення слідчих дій (проведення експертиз, слідчого експерименту), які спрямовані на встановлення обставин вчинення злочину, а саме, незаконного полювання, враховуючи диспозицію статті 248 ч. 2 КК України, якою визначено, порушення правил полювання, якщо воно заподіяло істотну шкоду, а також незаконне полювання в заповідниках або на інших територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або полювання на звірів, птахів чи інші види тваринного світу, що занесені до Червоної книги України, вчинені за попередньою змовою групою осіб, або способом масового знищення звірів, птахів чи інших видів тваринного світу, або з використанням транспортних засобів.

Слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки вилучене майно матиме доказове значення у справі. Накласти арешт можливо відповідно до ст. 170 КПК України.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.

Згідно ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно п. 4 ч.2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту вище описаного майна є визнання його речовими доказами та проведення судових експертиз.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч. 3 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий надав суду достатньо доказів того, що незастосування арешту до майна може призвести до його зникнення (знищення) та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, під час проведення огляду місця події, який було проведено 30.10.2019 року на ґрунтовій дорозі сполученням с. Лобачів с. Матвіїха, Володарського району Київської області, на відстані 400 м. від автодороги сполученням смт. Володарка Київської області с. Лобачів Володарського району Київської облаксті, а саме:

- автомобіль марки «KIA SORENTO» білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 виданого центром 8046 належить ОСОБА_6 , проживаючому в АДРЕСА_1 ;

- причеп ПГМФ 8302, синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_3 , що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 виданого Білоцерківським ВРЕВ при УДАІ ГУ МВС України в Київській області, належить ОСОБА_6 , проживаючому в АДРЕСА_1 .

Заборонити використання та розпорядження вказаного у п. 1 майна, та визначити місце його зберігання при Володарському відділенні поліції Сквирського ВП ГУ НП в Київській області, що в смт. Володарка Київської області по вул. Миру, 25-а.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала не набрала законної сили.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1