печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

16 липня 2019 року до провадження слідчого судді надійшла вказане клопотання,., у якому адвокат ОСОБА_2 просить повернути тимчасово вилучені речі під час обшуку 09.07.2019 р. за юридичною адресою ДП «Дороги Харківщини»: м. Харків, вул. Ахсарова, б. 2 особисті гроові кошти ОСОБА_2 у сімі 107400 грн. та жорсткий диск Snovys 500 gb s/n TPPS 4.

Вивчивши матеріали поданого клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, подане провадження заявник іменує «клопотання», з якого дійсно вбачаються, вимоги про скасувати арешту накладеного на майно, тобто вимоги в порядку ст. 174 КПК України, проте без зазначення судового рішення, на підставі якого такий арешт був накладений.

Також, заявник одночасно описує обставини вилучення грошових коштів та жорсткого диску під час проведення обшуку та як наслідок ставить вимоги щодо повернення вказаного телефону, з чого вбачаються, що дане провадження містить і елементи скарги, в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність сторони обвинувачення щодо нездійснення процесуальних дій, які полягають у неповерненні тимчасового вилученого майна.

Варто зазначити, що до матеріалів поданого «клопотання» заявник не додає ані ухвали про обшук, щоб надавало змогу встановити статус вилученого майна, ані протоколу обшуку, щоб підтвердило таке вилучення, ані ухвали про накладення арешту, оскільки з поданого «клопотання» не вбачається факту накладення арешту на телефон.

Так, частиною 1 статті 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано

Також, варто зазначити, що порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до ст. 303 КПК України, а саме п. 1 ч. 1 цієї статті, законодавцем передбачено оскарження у суді бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк; рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування.

Такі суттєві суперечності допущені у тексті «клопотання» щодо предмету оскарження перешкоджають відкриттю провадженню, а також не дають суб`єкту оскарження підготуватись до розгляду даного «клопотання» по суті.

У зв`язку із наведеним, слідчий суддя вважає за необхідне повернути дане «клопотання» особі, що його подала, що не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України, після визначення конкретного предмету оскарження.

Під час кримінального провадження слідчий суддя, суд неухильно додержуються вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства та вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їхніх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Частиною 6 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню, відповідно до ч. 2 ст. 304 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 9, 174, 303, ст. 304, ст. 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути особі, що його подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її отримання безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1