У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"18" жовтня 2019 р. м.Київ
Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання слідчого в ОВС слідчого управління ГУ СБУ у м.Києві та Київській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0006517 та додані до нього матеріали, -
В С Т А Н О В И В:
10.10.2019 року слідчий в ОВС слідчого управління ГУ СБУ у м.Києві та Київській області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0006517, яке вилучене 08.10.2019 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає підозрюваний ОСОБА_5 , а саме: кросівки чорного кольору із трьома білими полосами «adidas», чорна кепка із трьома білими полосами «adidas», чорна кепка із емблемою марки «NIKE», сірі шорти із чорними полосами по бокам із написом «SPEEDWICK», червона футболка із короткими рукавами «LC WAKKIKI», синя кофта із довгими рукавами на яких знаходяться чорні полоси марки «adidas», яке уточнив відповідно до заяви від 10 жовтня 2019 року в частині відмови від вимог про накладення арешту на порошкоподібну речовину, яка знаходилась у пакетику білого кольору.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_6 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , у невстановленому досудовим слідством місті та невстановлений час, з метою вчинення хуліганський дій, заздалегідь приготували невстановлений предмет, для нанесення тілесних ушкоджень.
02.09.2019, близько 18 години, ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 прибули у подвір`я будинку за адресою: АДРЕСА_2 .
Перебуваючи на подвір`ї, ОСОБА_6 , сприяючи безпосередньому вчиненню ОСОБА_5 та ОСОБА_7 грубого порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, у вигляді нанесення громадянці ОСОБА_8 у громадському місці, у світлу пору доби, тілесних ушкоджень, із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для цього, стежив, щоб на подвір`ї не перебували працівники правоохоронних органів, а також інші особи, що могли завадити вчиненню злочинних дій. В той же час, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , з метою безпосереднього вчинення вказаного злочину, розмістились біля входу в будинок за адресою: АДРЕСА_2 , у якому на той час перебувала ОСОБА_8
02.09.2019, о 19-04 годині, у момент коли ОСОБА_8 вийшла з приміщення будинку за адресою: АДРЕСА_2 , на подвір`я, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 підбігли до неї та нанесли останній руками удари в обличчя, зокрема і використовуючи предмет, заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень.
Після вчинення вказаних хуліганських дій ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 одразу залишили місце вчинення злочину.
Згідно висновку Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи №043-1048-2019 від 17.09.2019, внаслідок дії тупого предмету ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження: закриту травму кісток лицьового скелету, закриту травму носа, синці, що відносяться до ушкодження середнього ступеню тяжкості.
08 жовтня 2019 року, на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва від 03.10 2019 року про надання дозволу на проведення обшуку за адресою проживання ОСОБА_5 , а саме: АДРЕСА_1 , серед інших речей та документів було виявлено та вилучено: кросівки чорного кольору із трьома білими полосами «adidas», чорна кепка із трьома білими полосами «adidas», чорна кепка із емблемою марки «NIKE», сірі шорти із чорними полосами по бокам із написом «SPEEDWICK», червона футболка із короткими рукавами «LC WAKKIKI», синя кофта із довгими рукавами на яких знаходяться чорні полоси марки «adidas», порошкоподібна речовина, яка знаходилась у пакетику білого кольору.
Згідно тесту, виконаного спеціалістом ІСТЕ СБ України за допомогою приладу "Sigma Ф5", у складі вищевказаної речовини, виявленої у ОСОБА_5 , міститься психотропна речовина «амфетамін».
Того ж дня ОСОБА_5 було затримано та повідомлено останньому про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.27 ч.4 ст.296 та ч.2 ст.309 КК України.
В ході проведення огляду встановлено, що вищезазначені речі мають значення для досудового розслідування, а також те, що відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду, а також могли бути використані як засоби вчинення кримінального правопорушення і зберегти на собі його сліди.
Цього ж дня вищевказане майно було оглянуто та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Так, відповідно до вимог ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
Відповідно до вимог ст.64-2 КПК України, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна.
Враховуючи вищевикладене, а також те що речі та документи можуть бути доказами під час судового розгляду, а також могли бути використані як засоби вчинення кримінального правопорушення і зберегти на собі його сліди, можуть бути доказами факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та в ході судового розгляду, слідчий просить клопотання задовольнити.
В судове засідання слідчий, прокурор, підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник не з`явилися, повідомлялися судом своєчасно та належним чином.
Слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_9 подав до суду заяву про перенесення розгляду клопотання та враховуючи його графік, просив не призначати засідання в наступні дати 17.10, 18.10, 21-24.10, 07.11, 08.11, 14.11, 18.11, 27.11.
Враховуючи встановлені КПК України скорочені строки розгляду клопотання та вимоги ч.1 ст.172 КК України, відповідно до яких неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі вказаних осіб.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом було встановлено, що 02.09.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочинів, передбачених ч.5 ст.27 ч.4 ст.296, 08.10.2019 ч.2 ст.309 КК України (кримінальне провадження №0006517).
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 . У ньому зазначено підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна та конкретизовано майно, що належить арештувати, тобто клопотання оформлене відповідно до вимог ст.171 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучені документи, що підтверджують обставини, викладені у клопотанні.
Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ч.2 ст.170 КПК України, для задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на зазначене вище майно.
Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні слідчого, що визнано речовим доказом, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст.ст.167, 170-175, 309, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого в ОВС слідчого управління ГУ СБУ у м.Києві та Київській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0006517 задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 08.10.2019 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає підозрюваний ОСОБА_5 , а саме: кросівки чорного кольору із трьома білими полосами «adidas», чорна кепка із трьома білими полосами «adidas», чорна кепка із емблемою марки «NIKE», сірі шорти із чорними полосами по бокам із написом «SPEEDWICK», червона футболка із короткими рукавами «LC WAKKIKI», синя кофта із довгими рукавами, на яких знаходяться чорні полоси марки «adidas».
Копію ухвали направити для відома слідчому, прокурору, підозрюваному та його захиснику.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1