УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 564/1831/19

25 вересня 2019 року

Костопільський районний суд Рівненської області в особі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

старшого слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Костопіль клопотання слідчого CB Костопільського ВП ГУНП України в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури, юристом 1 класу ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Костопіль, Костопільського району Рівненської області, громадянина України, місце реєстрації та проживання АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий CB Костопільського ВП ГУНП України в Рівненській області ОСОБА_4 звернувся в суд із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

З клопотання вбачається, що 10.09.2019 приблизно о 19 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи на вулиці Вересневій в м. Костопіль, Рівненської області, діючи з корисливою метою, умисно, незаконно, всупереч вимогам статей 7, 8, 12, 13, 27, 36 Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" та статті 1 Закону України "Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними", збув, тобто продав особі зі зміненими анкетними даними ОСОБА_8 за грошові кошти у сумі 1000 грн., кристалоподібну речовину білого кольору, упаковану в два поліетиленові пакетики, яка в своєму складі містить психотропну речовину, а саме метамфітамін, загальною масою 0,0391 г, який у відповідності до Списку №2 Таблиці ІІ Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №770 від 06.05.2000 року, відноситься до психотропних речовин, обіг яких обмежено.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення: незаконний збут психотропної речовини, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 307 КК України.

23.09.2019 року о 13 год. 45. хв. ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 208-211 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Затримання проводилось в межах досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000278 від 10.05.2019 року, у ході проведення оперативної закупівлі психотропної речовини у ОСОБА_5 .

24.09.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 307 КК України.

Факт вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 307 КК України, підтверджується такими матеріалами провадження:

1. Протоколом за результатами проведення оперативно-розшукового заходу;

2. Висновком експерта № 2.1-898/19 від 19.09.2019 року;

3. Протоколом огляду покупця від 10.09.2019 року;

4. Протоколом добровільної видачі від 10.09.2019 року;

5. Протоколом огляду покупця від 23.09.2019 року;

6. Протоколом добровільної видачі від 23.09.2019 року;

7. Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 23.09.2019 року;

8. Протоколом обшуку від 23.09.2019 року;

9. Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_9 від 23.09.2019 року;

10. Повідомленням про підозру від 24.09.2019 року.

Вказані докази у своїй сукупності підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінального правопорушення, оскільки інформація, яка міститься у вищевказаних доказах, які здобуті при проведенні слідчих дій, переконує об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення при викладених обставинах.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий обґрунтовує тим, що санкція кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, це кримінальне правопорушення за ступенем тяжкості відноситься до тяжких.

Слідчий зазначає, що у разі незастосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою існує ймовірність настання ризиків того, що ОСОБА_5 спробує:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, у клопотанні вказано, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не навчається, раніше судимий, що свідчить про недостатню міцність його соціальних зв`язків. За вказаних обставин під загрозою покарання з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Окрім того, існують достатні підстави вважати, що підозрюваний продовжить свою злочинну діяльність, оскільки незаконно розповсюджував психотропні речовини, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність його особи для оточуючих громадян, отримував дохід від заняття злочинною діяльністю, внаслідок збуту психотропних речовин, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, в обгрунтування клопотання слідчий зазначив, що перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може впливати шляхом вмовлянь, погроз чи іншим чином на свідка у кримінальному провадженні особу зі зміненими анкетними даними ОСОБА_8 , який брав участь 10.09.2019 у проведенні оперативної закупівлі та який брав участь 23.09.2019 у проведенні оперативної закупівлі в день затримання ОСОБА_5 . Вказане свідчить про наявність ризику в частині впливу на свідків у кримінальному провадженні.

З огляду на спосіб життя підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення, тяжкість кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 та те, що в цьому кримінальному провадженні аж три особи, які підозрюються у збуті психотропної речовини, яким також повідомлено про підозру, застосування щодо ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить з його боку належної правосвідомої поведінки і дасть можливість продовжити протизаконні дії.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Захисник ОСОБА_6 заперечував щодо застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, так як жінка з якою він проживає однією сім`єю вагітна, приблизний термін пологів 27.10.2019 року.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засідання підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, які підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження: протоколом за результатами проведення оперативно-розшукового заходу; висновком експерта № 2.1-898/19 від 19.09.2019 року; протоколом огляду покупця від 10.09.2019 року; протоколом добровільної видачі від 10.09.2019 року; протоколом огляду покупця від 23.09.2019 року; протоколом добровільної видачі від 23.09.2019 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 23.09.2019 року; протоколом обшуку від 23.09.2019 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_9 від 23.09.2019 року та повідомленням про підозру від 24.09.2019 року.

Слідчим та прокурором також належно обґрунтовано та доведено наявність достатніх даних, що існує ризик вчинення інших злочинів, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, з огляду на спосіб життя підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення, застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить з його боку належної правосвідомої поведінки і дасть можливість продовжити протизаконні дії.

Окрім того, в судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_5 18.07.2018 року був засуджений за ч. 2 ст. 310 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на три роки і на підставі ст. 75 КК України був звільнений від відбування покарання з випробуванням, з іспитовий строк у два роки.

Зі змісту клопотання вбачається, що ОСОБА_5 на шлях виправлення не став, оскільки вчинив злочин, у якому підозрюється, в період відбування покарання з випробуванням.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що слідчим та прокурором доведено, що у разі незастосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою існує ймовірність настання ризиків того, що ОСОБА_5 спробує:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, враховуючи сукупність досліджених судом доказів, на підставі ч.2 п.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Доводи захисника підозрюваного про можливість обрання йому іншого, більш м`якого запобіжного заходу не підтверджені доказами.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При цьому, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України застава визначається у певній кількості прожиткових мінімумах для працездатних осіб у залежності від тяжкості вчиненого злочину.

Слідчий суддя, суд, визначаючи розмір застави, повинен виходити саме з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто з грошової суми, що дорівнює місячному розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому приймається процесуальне рішення або здійснюється процесуальна дія.

У відповідності до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року - 1921 гривні.

З врахуванням наведеного слідчий суддя вважає, що наявні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам перешкоджати кримінальному провадженню, ухилятися від слідства та/чи суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення, а також враховуючи майновий стан підозрюваного суд приходить до переконання, що заставу слід визначити в розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 76840грн. 00 коп.

Строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч.1ст.197 КПК України).

Визначаючи те, що жінка, з якою проживає підозрюваний ОСОБА_5 однією сім`єю вагітна, приблизний термін пологів 27.10.2019 року, суд вважає за вірне визначити строк дії ухвали у 30 днів, а саме до 22 жовтня 2019 року.

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 177, 178, 181, 193,194, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого CB Костопільського ВП ГУНП України в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури, юристом 1 класу ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Костопіль, Костопільського району Рівненської області, громадянина України, місце реєстрації та проживання АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 30 (тридцять) днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 13 год. 45 хв. 23 вересня 2019 року.

Строк дії ухвали до 13 год. 45 хв. 22 жовтня 2019 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 76840 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26259988, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача: 0559, в призначенні платежу обов`язково зазначити інформацію про вид платежу (застава), номер кримінального провадження (зазначити дату ухвали суду), суд, який обрав заставу мірою запобіжного заходу, ПІБ підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю що, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1