Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/4366/2019 Справа № 641/3426/18
УХВАЛА
08 листопада 2019 року Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
слідчого - ОСОБА_3 ,
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 29.05.2018 до Слобідського ВП ГУНП в Харківській області звернулась з заявою громадянка ОСОБА_5 про те, що в період часу з 10 години 30 хвилин до 12 години 45 хвилин 26.05.2018, невстановлена особа шляхом пошкодження вікна проникла до домоволодіння АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала її майно.
Вивченням матеріалів кримінального провадження встановлено проведення наступних слідчих дій, а саме: 01.06.2018 отримана ухвала Комінтернівського районного суду м. Харкова про призначення дактилоскопічної експертизи; 22.06.2018 долучений висновок експерта про проведення дактилоскопічної експертизи; 31.05.2018 старшим слідчим Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 в якості потерпілого допитана ОСОБА_7 ; 01.06.2018 отримана ухвала Комінтернівського районного суду м. Харкова про призначення товарознавчої експертизи; 03.10.2019 долучена інформація експерта про проведення товарознавчої експертизи; 31.05.2018, 25.10.2018, 18.04.2019, 16.09.2019 надані доручення про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України.
На даний час у кримінальному провадженні особу причетну до скоєння кримінального правопорушення не встановлено, для закінчення досудового розслідування необхідно провести наступні слідчі дії: допит можливих свідків даного кримінального правопорушення, встановлення особи злочинця, для подальшого проведення із ним слідчих дій та повідомлення про підозру у скоєнні даного кримінального правопорушення, із подальшою перспективою направлення кримінального провадження із обвинувальним актом до суду.
Результати проведення вказаних слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, однак їх отримання потребує додаткового часу строком не менш ніж 12 місяців.
Строк досудового розслідування закінчується 30.11.2019 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим.
Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала клопотання та викладені в ньому обставини, просить продовжити строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до дванадцяти місяців.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення слідчого та дослідивши надані матеріали, встановив наступне.
Строк досудового розслідування закінчується 30.11.2019 року.
У відповідності до положень ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності. Досудове слідство повинно бути закінчене у кожній справі без порушення права на справедливий судовий розгляд і права на ефективний засіб захисту, що передбачено ст.ст. 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
Відповідно до ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; 2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; 3)вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Відповідно до ч. 2 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці 2 ч. 1 ст. 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 ч. 2 ст. 219 цього Кодексу.
Статтею 2 КПК України встановлено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Практика Європейського суду з прав людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справах є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»). В поданому клопотанні слідчим доведено, що на даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим, у зв`язку з тим, що необхідно провести ряд слідчих та інших процесуальних дій, а також необхідно продовжити строк досудового розслідування, визначеного у клопотанні, достатнього для потреб досудового розслідування.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, серед іншого, висновки судових експертиз та інше.
На підставі наведеного, керуючись ст. 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1