Номер провадження 1-кс/754/2387/19
Справа № 754/7761/19
У Х В А Л А

27 травня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , в присутності слідчого ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м.Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_7 , у кримінальному проваджені № 0003913 від 26.05.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України,
з середньою освітою, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , не судимого,

ВСТАНОВИВ:
27.05.2019 р. слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м.Києві ОСОБА_5 звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0003913 від 26.05.2019 року з клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного за ч. 3 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України ОСОБА_6 .
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, в провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУ НП в м.Києві знаходиться зазначене кримінальне провадження, в рамках якого ОСОБА_6 повідомлено про підозру в тому, що він 26.05.2019 р. приблизно о 03 год., знаходячись по вул. Братиславській, 3 в м. Києві побачив вхідні двері до храму, після чого у нього виник умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає та його дії є таємними для оточуючих, ОСОБА_6 шляхом зламу замка вхідних дверей за допомогою лома проник до храму та намагався викрасти "Наперсний хрест з антихрестом" вартістю приблизно 5000 грн. та "Хрест з прикрасами" вартістю приблизно 5000 грн., а всього майно, що належить ОСОБА_8 , на загальну суму 10000 грн., яке заховав під свій одяг, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від волі ОСОБА_6 , так як він не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення злочичну до кінця, оскільки був зупинений працівниками поліції в приміщенні храму.
Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи.
Вислухавши думки прокурора, який просив клопотання задовольнити, захисника та підозрюваного, які просили застосувати до останнього запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.
Так, відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Також, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Прокурор в судовому засіданні довів обставини, передбачені п.1, п. 5 ч. 1 ст. 194 КПК України.
Враховуючи, що в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про вчинення підозрюваним ОСОБА_6 тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, враховуючи особу підозрюваного, який не судимий, не працює, не має стабільного доходу, не має міцних соціальних зв`язків, у зв`язку з чим існують ризики, що ОСОБА_6 може переховуватись від органу досудового розслідування, суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи, що ОСОБА_6 має визначене місце проживання, вважаю, що запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-179, 181, 184, 193, 194, 196, 309 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Застосувати до ОСОБА_6 , 1986 року народження, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши до 27.07.2019 р. в період часу з 22 до 7 год. залишати квартиру АДРЕСА_3 .
Зобов"язати підозрюваного ОСОБА_6 до 27.07.2019 р. прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.
Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя