Справа № 283/2459/19
Провадження №1-кс/283/1489/2019
У Х В А Л А
08 листопада 2019 року м. Малин

Слідчий суддя Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Малинського ВП ОСОБА_4 про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

В клопотанні, що надійшло до суду 08 листопада 2019 року, зазначено, що ОСОБА_5 підозрюється в тому , що 31 жовтня 2019 року в період з 14.50 до 15.10 год., знаходячись в м. Малині по вул. Гагаріна,16 помітив автомобіль марки « Мерседес Спринтер » державний номерний знак НОМЕР_1 .

Скориставшись тим, що в салоні автомобіля нікого не було та двері автомобіля зі сторони водія були незачинені, підозрюваний проник в середину салону автомобіля та з бардачка викрав грошові кошти в розмірі 18882 грн. та гаманець чорного кольору вартістю 250 грн., завдавши потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду в розмірі 19132 грн.

01 листопада 2019 року Малинським ВП до ЄРДР внесено відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

06 листопада 2019 року ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208 КПК України.

07 листопада 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 , вчинив умисний злочин середньої тяжкості за який передбачено максимальне покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, крім того в провадженнях Голосіївського районного суду м. Києва та Шевченківського районного суду м. Києва знаходяться обвинувальні акти по обвинуваченню ОСОБА_7 за ч.2 ст.185 КК, ч.3 ст.185 КК та ч.2 ст.15,ч.2 ст.185 КК України, підозрюваний на території України не зареєстрований, не має постійного місця проживання, не працює, а тому наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, що підозрюваний може продовжити злочинну діяльність та ухилитись від явки до органів досудового розслідування або суду.

Обґрунтовує підозру наявними доказами: протоколами огляду місця події, протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваним, протоколом допиту підозрюваного, записом з камер спостереження.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали повністю.
Вважають, що інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 .

Підозрюваний та захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_8 заперечили по суті клопотання.

Вважають, що органом досудового розслідування не доведені ризики, передбачені ст.177 КПК, а саме, що ОСОБА_5 може ухилитись від явки до суду та продовжити злочинну діяльність.

ОСОБА_5 є не судимий, злочин в якому він підозрюється є середньої тяжкості.

Підозрюваний повністю визнає свою винність у скоєному злочині та дає правдиві показання.

Просять відмовити в задоволенні клопотання та обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вивчивши надані матеріали, заслухавши підозрюваного, захисника підозрюваного, пояснення слідчого, думку прокурора, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Маккей проти Об`єднаного Королівства» ЄСПЛ зазначив, що основна мета статті 5 Конвенції полягає у запобіганні свавільного або безпідставного позбавлення волі особи.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 Рішення ЄСПЛ « Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п.4 ст.5 Конвенції.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного злочину середньої тяжкості, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Також як встановлено, в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва та Шевченківського районного суду м. Києва знаходяться обвинувальні акти по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185 та ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України. Рішення по даним актам на час розгляду клопотання не прийнято.
ОСОБА_5 був засуджений вироком Святошинського районного суду м. Києва від 29 липня 2015 року за ч.1 ст.185 КК України за вчинення аналогічного злочину, пов`язаного з викраденням чужого майна з салону автомобіля.

При розгляді клопотання суд має ретельно перевіряти дані про особу, щодо якої продовжується строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою (вік, здоров`я, сімейний стан, соціальна занятість особи, вид діяльності, місце проживання п.п. 3-10 ч. 1 ст. 178 КПК).

Встановлено, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, знаходячись протягом тривалого часу ( близько 10 років) на території України, своє місце проживання належними чином не зареєстрував, постійного місця проживання не має.

Тому слідчий суддя з урахуванням вищевикладеного, приходить до висновку, що є достатні ризики вважати, що підозрюваний, знаходячись на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду та продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної поведінки підозрюваного.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Статтею 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням досліджених обставин розмір застави для підозрюваного визначається у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб 40140 грн.

Одночасно слідчий суддя зобов`язує підозрюваного у разі внесення застави прибувати за кожною вимогою до суду, а також виконувати обов`язки а саме: прибувати до слідчого під час досудового розслідування, не відлучатись із населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або роботи.

На підставі викладеного , керуючись ст.ст.176,177, 183,193,194,196 КПК України,-

УХВАЛИВ :

Застосувати до ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Целенджиха, Грузія, проживаючого без реєстрації в АДРЕСА_1 , непрацюючого, не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 30 днів по 05 грудня 2019 року включно.

Визначити розмір застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених цим кодексом у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб 40140 грн.

Покласти на ОСОБА_5 у разі внесення застави обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

Прибувати за кожною вимогою до суду;

Прибувати до слідчого під час досудового розслідування для проведення слідчих дій;

Не відлучатись із населеного пункту в якому він проживає, АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора суду;

Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або роботи.

Повідомити під розпис ОСОБА_5 про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покладається на слідчого СВ Малинського ВП ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.
Суддя: ОСОБА_1