справа № 208/5109/19
провадження № 1-кп/208/622/19
УХВАЛА

24 жовтня 2019 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 ,
у відкритому судовому засіданні розглянувши кримінальне провадження відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська, Дніпропетровської області, громадянина України, українця, непрацюючого, маючого середню освіту, неодруженого, на утриманні дітей не маючого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
- 05.04.2018 року Заводським районним судом м.Дніпродзержинська, за ч.2 ст. 263 КК України до 120 годин громадських робіт, станом на 11.06.2019 року із встановленого судом покарання відбуто 4 години громадських робіт,
який обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська знаходиться вищезазначене кримінальне провадження. Обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурором заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_7 , будучи особою яка має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, раніше вчиняла кримінальні правопорушення майнової спрямованості, вчинив тяжкий злочин, не має установлених міцних соціальних зв`язкі, що свідчить про те що обвинувачений не дотримується суспільних норм поведінки і моралі, а також про існування ризиків передбачених ст.177 КПК України, вчинення інших кримінальних правопорушень, а також з огляду на термін покарання, ризику переховування від суду, наявності обґрунтованого обвинувачення, вважав доцільним продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Адвокат просив змінити запобіжний захід на менш суровий. Вважав що прокурором не наведені ризики передбачені ст. 177 КПК України, та недоцільним подальше тримання обвинуваченого під вартою. Обвинувачений підтримав думку захисника.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, а у задоволенні клопотання захисника необхідно відмовити, з наступних підстав.

Вирішення питання судом щодо продовження дії запобіжного заходу у відповідності до положень чинного законодавства відбувається у порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Згідно вимог ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ніхто не може бути позбавлений волі інакше, як згідно з процедурою, встановленою законом, а також якщо є розумні підстави вважати необхідним запобігти вчинення особою правопорушення або втечу після його вчинення.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання неможливості виконання завдань кримінального провадження, передбачені ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що у даному випадку, доцільність зміни запобіжного заходу не перевищує суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальних ризиків.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості, мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи, про що зазначається у справі ЄСПЛ «Лабіта проти Італії», «Рохліна проти РФ», «Летельє проти Франції»

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке чинним законодавством передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 6 років.

При вирішенні клопотання прокурора судом застосовуються принципи конвенційного прецендентного права, такі як ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд, ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя, про що зазначається у рішеннях ЄСПЛ «Штегмюллер протии Австрії» та «Вемгофф протии Німеччини»

Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Москаленко проти України» зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим моментом та належним елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Тяжкість злочину може бути достатньою причиною, разом з іншими, для продовження строку тримання під вартою, про що зазначається у рішенні ЄСПЛ «Волосюк проти України»

Доказів того, що обставини, які були прийняті судом при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з часом змінились, не наведено. Можливість забезпечення належної поведінки обвинуваченого шляхом обрання йому запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, виходячи з конкретних обставин даного кримінального провадження та особи обвинуваченого, судом оцінюється негативно.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, і оцінив в сукупності всі обставини відповідно до вимог ст. 178 КПК України, особи обвинуваченого, який раніше судимий за вчинення корисливого злочину, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, враховує термін покарання, який загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним, що є ризиком ухилення від суду, приймаючи до уваги, що знаходячись на свободі Пальчиковський, не маючи міцних соціальних зв`язків може вчиняти інші кримінальні правопорушення, суд приходить до висновку, що жоден з інших запобіжних заходів не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, забезпечити його належну процесуальну поведінку та створити необхідні умови для виконання завдань кримінального провадження, передбачених положеннями ст. 2 КПК України

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 331 КПК України, суд

у х в а л и в :

Клопотання прокурора задовольнити.

Запобіжний захід обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою, продовжити, строком до 21 грудня 2019 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 7-ми днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1