17.09.2019 до Київського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора, в якому він просить накласти арешт на автомобіль «FORD SCORPIO» р.н. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_3 , шляхом заборони його ремонтування, користування, розпорядження та відчуження; зберігання автомобіля «FORD SCORPIO» р.н. НОМЕР_1 здійснити на майданчику тимчасового зберігання транспортних засобів за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська,106.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання прокурора приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Так, з клопотання прокурора вбачається, що 03.09.2019 року в ході огляду місця ДТП автомобіль «FORD SCORPIO» р.н. НОМЕР_1 був повернутий ОСОБА_4 на відповідальне зберігання під зберігову розписку.
Проте, 03.09.2019 року під час огляду місця ДТП у автомобіля «FORD SCORPIO» р.н. НОМЕР_1 були виявлені механічні пошкодження, тобто відповідно до ст. 98 КПК України він може бути речовим доказом у зазначену кримінальному провадженні, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Однак, прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт автомобіля «FORD SCORPIO» р.н. НОМЕР_1 , лише 17.09.2019 р.
В порушення вимог п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України, прокурор не обґрунтував клопотання та не довів обставин щодо накладення арешту на вказане майно, а саме не зазначив підстави і мету у зв`язку з чим через 14 днів виникла необхідність у накладенні арешту на автомобіль, який не вилучався стороною обвинувачення в ході огляду місця ДТП.
При цьому копії документів, а саме копія пояснень та копія протоколу огляду місця ДТП, які прокурор додає до клопотання, не є читаємими.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1