КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі судового засідання ОСОБА_4

за участю прокурора ОСОБА_5

представника ОСОБА_6

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві апеляційну скаргу представника ОСОБА_7 , адвоката ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2019 року, -

ВСТАНОВИЛА:
Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого Святошинського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_9 , та накладено арешт на майно:

1) Яке було вилучено 08 жовтня 2019 року в ході проведення обшуку за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 109, в салоні автомобіля «Хюндай Гетс», червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_10 , а саме на: банківську карту Укргазбанку № НОМЕР_2 ; банківську картку Приватбанку № НОМЕР_3 ; банківську картку № НОМЕР_4 ; одну візитівку; ключі металеві з написами «Ванто Доская», «Мате Залки», «Лепсе», «Героїв Космосу»; два флеш-носія; грошові кошти в розмірі 500 доларів США; картонну коробку з-під ліків «Езолонг»; дві пластини з пігулками в загальній кількості 14 штук; ноутбук марки «Supface»; документацію з написом «Лелека»; яке належить ОСОБА_7 .

2) Яке було вилучено в ході проведення огляду місця події 08 жовтня 2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_11 , а саме на: мобільний телефон Iphone 7(ІМЕІ: НОМЕР_5 ) з вмістом сім-карти абонентського номера телефона НОМЕР_6 ; мобільний телефон «Самсунг» (ІМЕІ: НОМЕР_7 ) з вмістом сім-карти абонентського номера телефона НОМЕР_8 ;

3) Яке було вилучено в ході проведення огляду місця події 08 жовтня 2019 року у приміщенні службового кабінету № 317 Святошинського управління поліції ГУ НП у місті Києві за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 109, яке належить ОСОБА_7 , а саме на: мобільний телефон марки «Samsung» чорного кольору (ІМЕІ: НОМЕР_9 , НОМЕР_10 ); банківську картку № НОМЕР_11 ; пластикову картку № НОМЕР_12 ; квитанції в кількості семи штук;

Постановлене рішення слідчий суддя мотивував тим, що стороною обвинувачення доведено наявність підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження з метою збереження речових доказів.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_7 , адвокат ОСОБА_6 , просить ухвалу слідчого судді скасувати в частині арешту майна належного ОСОБА_7 . В обґрунтування своїх вимог апелянт зазначає, що вилучення майна відбулося з порушенням вимог чинного законодавства, а саме без ухвали слідчого судді. При цьому, представник зазначає, що не зважаючи на те, що огляд відбувся в порядку ст. 233 КПК України, в подальшому слідчий не звертався до суду з клопотанням про надання дозволу на його проведення. Крім того, апелянт зауважує, що протокол огляду ОСОБА_7 у службовому кабінеті № 317, останньою не підписаний, що свідчить на відсутність її згоди на проведення такої слідчої дії. Також, на думку адвоката, слідчим пропущено строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна. Ті обставини, що 09 жовтня 2019 року слідчому було повернуто раніше подане клопотання про арешт майна для усунення недоліків, згідно доводів апеляційної скарги, не є підставою для поновлення пропущеного строку при повторному зверненні з відповідним клопотанням.

Одночасно апелянт ставить питання про поновлення пропущеного строку на оскарження ухвали слідчого судді, посилаючись на ті обставини, що вони не повідомлялись про дату розгляду клопотання про арешт майна, а копію постановленого судом рішення отримали 24 жовтня 2019 року.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги та клопотання про поновлення пропущеного строку, колегія суддів приходить до наступних висновків.

У відповідності до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів переглядає ухвалу слідчого судді в межах поданої апеляційної скарги та щодо арешту майна ОСОБА_7 .

Враховуючи ті обставини, що розгляд клопотання про арешт майна відбувся без повідомлення власника цього майна та його представника, а надані суду матеріали не містять відомостей про направлення їм копії постановленого судом рішення, колегія суддів вважає за можливе поновити строк на оскарження ухвали слідчого судді, визнавши причину пропуску строку поважною.

Що стосується доводів апеляційної скарги про незаконність і необґрунтованість ухвали слідчого судді,то колегія суддів, дослідивши надані їй матеріали, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Крім того, в ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, в тому числі, і з метою збереження речових доказів.
При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, тобто з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.
Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.
Слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 007184 від 08 жовтня 2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 3 ст. 149 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 08 жовтня 2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено труп новонародженої дитини, ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Також, було встановлено, що громадянка ОСОБА_7 , спільно з невстановленою особою на ім`я ОСОБА_13 , здійснили організацію продажу малолітніх дітей, та подальше їх вивезення за територію України до інших держав, шляхом підшукування громадян Україні жіночої статі, які за грошову винагороду погоджувалися укласти фіктивний шлюб із громадянами інших країн.
08 жовтня 2019 року в рамках даного провадження було проведено обшук автомобіля «Хюндай Гетс», червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_10 та яким користується ОСОБА_7 , в ході якого було виявлено та вилучено: банківську карту Укргазбанку № НОМЕР_2 ; банківську картку Приватбанку № НОМЕР_3 ; банківську картку № НОМЕР_4 ; одну візитівку; ключі металеві з написами «Ванто Доская», «Мате Залки», «Лепсе», «Героїв Космосу»; два флеш-носія; грошові кошти в розмірі 500 доларів США; картонну коробку з-під ліків «Езолонг»; дві пластини з пігулками в загальній кількості 14 штук; ноутбук марки «Supface»; документацію з написом «Лелека»; Вказане майно належить ОСОБА_7 .

Також, 08 жовтня 2019 року у приміщенні службового кабінету № 317 Святошинського управління поліції ГУ НП у місті Києві за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 109, було проведено огляд ОСОБА_7 , в ході якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Samsung» чорного кольору (ІМЕІ: НОМЕР_9 , НОМЕР_10 ); банківську картку № НОМЕР_11 ; пластикову картку № НОМЕР_12 ; квитанції в кількості семи штук;

Вище зазначене майно постановами слідчого СВ Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_8 від 08 жовтня 2019 року було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Також, слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт вилученого майна з метою збереження речових доказів.

Надані слідчим матеріали містять достатньо розумних підстав і підозр вважати, що зазначене майно можезберігати на собі сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на його відповідність критеріям ст. 98 КПК України, а відтак вважає, що стороною обвинувачення доведено ті обставини, що дане майно має ознаки речових доказів.

Посилання представника на незаконність вилучення майна є безпідставними та спростовуються наданими матеріалами.

Так, обшук автомобіля «Хюндай Гетс», червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , відбувся в порядку ст. 233 КПК України, після чого слідчий звернувся до суду з відповідним клопотанням. Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 10 жовтня 2019 року надано дозвіл на проведення обшуку автомобіля «Хюндай Гетс», червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , з можливістю вилучення речей і документів, перелік яких зазначено в клопотанні слідчого (а.с. 65-66).

Що стосується вилучення речей і документів в ході огляду ОСОБА_7 в службовому кабінеті № 317 Святошинського управління поліції ГУ НП у місті Києві, то відповідно до вимог чинного Кримінального процесуального кодексу України, проведення такої слідчої дії, за виключенням огляду житла чи іншого володіння особи, здійснюється без дозволу слідчого судді. Посилання апелянта на не відповідність протоколу огляду ОСОБА_7 вимогам КПК України, стосуються питання належності і допустимості доказів, що на даній стадії кримінального провадження не вирішується.

Не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного розгляду справи і доводи апелянта про пропущення слідчим строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна. Так, вперше з клопотанням про арешт вилученого майна слідчий звернувся до суду 09 жовтня 2019 року. Ухвалою слідчого судді від 09 жовтня 2019 року вказане клопотання було повернуто слідчому для усунення недоліків. Клопотання слідчого про арешт майна, за наслідками якого постановлено оскаржуване рішення, відповідає вимогам ст. 171 КПК України. Подача клопотання про арешт майна після усунення недоліків, у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, не є підставою вважати, що слідчим не дотримано строку на звернення до суду з таким клопотанням.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, оскільки надані слідчим матеріали доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно ОСОБА_7 .
На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.
У зв`язку з цим, колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді, а відтак, подана апеляційна скарга, за викладених в ній доводів, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 173, 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання представника ОСОБА_7 , адвоката ОСОБА_6 , про поновлення пропущеного строку на оскарження ухвали слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2019 року, задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2019 року, якою задоволено клопотання слідчого Святошинського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_9 , та накладено арешт на майно, яке належить ОСОБА_7 , залишити без зміни, а апеляційну скаргу представника ОСОБА_7 , адвоката ОСОБА_6 , - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не
підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/6305/2019 Категорія ст. 170 КПК України
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_14
Доповідач: ОСОБА_1