Дата документу 22.05.2019 Справа № 554/4385/19
Провадження № 1кс/554/7494/2019
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2019 року слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Октябрського районного суду м. Полтави клопотання слідчого Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0001443 від 15.05.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

21 травня 2019 року до Октябрського районного суду м. Полтави надійшло клопотання слідчого Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, вилучене 14.05.2019 р. під час огляду підвального приміщення не житлового будинку, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить АТ КБ «Приватбанк», а саме: відрізок кабелю зі слідами РБК; фрагмент плакату зі слідами РБК; фрагмент плакату; З зовнішньої сторони будівлі було вилучено: відрізок кабелю;фрагмент скла зі слідами РБК;мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору. Слідчий прохала поновити строк звернення до суду з клопотанням про накладення арешту на вище вказане мано вилучене під час огляду місця події, посилаючись на те, що строк було пропущено через те, що групу прокурорів по даному кримінальному провадженні було призначено лише 17.05.2019, що унеможливлювало раніше звернутися до суду з клопотанням про накладення арешту.

Клопотання обґрунтоване тим, що 14.05.2019 року близько 12:00 год. за адресою: м. Полтава, вул. Європейська, 71, невідома особа, таємно, шляхом розбиття вікна проникла до нежитлового приміщення за вищевказаною адресою, звідки вчинила крадіжку майна, але була затримана працівниками «Явір 2000», тим самим не довівши злочин до кінця з причин, які не залежали від її волі. Сума матеріального збитку встановлюється.

За даним фактом СВ Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області відкрите кримінальне провадження №0001443 від 15.05.2019 року, з попередньою правовою кваліфікацією: ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

14.05.2019 року в ході огляду місця події з письмового дозволу ОСОБА_5 представника АТ КБ «Приватбанку», було оглянуто підвальне приміщення не житлового будинку, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить АТ КБ «Приватбанк» та вилучено: відрізок кабелю зі слідами РБК; фрагмент плакату зі слідами РБК; фрагмент плакату. З зовнішньої сторони будівлі було вилучено: відрізок кабелю;фрагмент скла зі слідами РБК;мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору.

17.05.2019 року вилучені речі під час огляду місця події були визнані речовими доказами.
Вилучені речі під час огляду місця події можуть мати значення речових доказів, та можуть бути використаний під час досудового розслідування для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення, встановлення причетних до злочину осіб, а також з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, тому слідчий звернулася до суду з вказаним клопотанням.

У судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явився, надіслала заяву про розгляд клопотання без її участі. У заяві зазначила, що клопотання підтримує в повному обсязі, прохала його задовольнити. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, що визначено ч.1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, оскільки в судове засідання не прибули всі особи, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що в провадженні Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001443 від 15.05.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185КК України (а.с. 4).

Відповідно до протоколу огляду від 14.05.2019 рокувбачається, що проведено огляд місця події з письмового дозволу ОСОБА_5 представника АТ КБ «Приватбанку» (а.с.8), під час якого було оглянуто підвальне приміщення не житлового будинку, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить АТ КБ «Приватбанк» та вилучено: відрізок кабелю зі слідами РБК; фрагмент плакату зі слідами РБК; фрагмент плакату. З зовнішньої сторони будівлі було вилучено: відрізок кабелю;фрагмент скла зі слідами РБК;мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору. (а.с.5-6).

Відповідно до ч. 5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Зі змісту ч.7 ст.237 КПК України вбачається, що вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Зі змісту ч.7 ст.237 КПК України вбачається, що вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено, що встановлено ч.5 ст. 171 КПК України.

Відповідно п.п. 1, 2, 5,6 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого,засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 ст. 173 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Слідчий суддя вважає, що слідчим пропущено строк звернення до суду з клопотанням з поважних причин, а тому вважає за необхідне клопотання слідчого про поновлення пропущеного строку звернення до суду задовольнити, поновити пропущений строк звернення до суду.

Слідчим доведено, що виявлена та вилучена під час огляду 14.05.2019 року відрізок кабелю зі слідами РБК; фрагмент плакату зі слідами РБК; фрагмент плакату. З зовнішньої сторони будівлі було вилучено: відрізок кабелю;фрагмент скла зі слідами РБК;мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, об`єктом кримінально протиправних дій, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Речовий доказ, а саме відрізок кабелю зі слідами РБК; фрагмент плакату зі слідами РБК; фрагмент плакату. З зовнішньої сторони будівлі було вилучено: відрізок кабелю;фрагмент скла зі слідами РБК;мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна шляхом позбавленням права на його відчуження, розпорядження та користування. При цьому враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 131,132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Поновити слідчому Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 пропущений строк звернення до суду з клопотанням про накладення арешту.

Клопотання Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0001443 від 15.05.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України - задовольнити .

Накласти арешт на майно вилучене під час огляду 14.05.2019 року підвального приміщення не житлового будинку, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить АТ КБ «Приватбанк» та вилучено: відрізок кабелю зі слідами РБК; фрагмент плакату зі слідами РБК; фрагмент плакату. З зовнішньої сторони будівлі було вилучено: відрізок кабелю;фрагмент скла зі слідами РБК;мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити кімнату зберігання речових доказів Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області, за адресою м. Полтава, вул. Сковороди,2-Б.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1