Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/36/17
У Х В А Л А
28.11.2018 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого - судді ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченої ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000111 від 07.07.2016 року за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та мешканки АДРЕСА_1 , раніше не судимої, депутата Виноградівської районної ради VІІ скликання, обвинуваченої у вчиненні злочинів (кримінальних правопорушень), передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Виноградівського районного суду Закарпатської області з прокуратури Закарпатської області надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів (кримінальних правопорушень), передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, затверджений прокурором відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення прокуратури Закарпатської області ОСОБА_6 .

До початку підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про повернення обвинувального акту, оскільки такий не відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, зазначив, що ухвала Виноградівського районного суду від 22.12.2016 року, якою раніше було повернуто обвинувальний акт з підстави, передбаченої ст. 291 КПК України, та яка не була скасована, є невиконаною, недоліки обвинувального акту при повторному його направленні до суду не усунуті.

Захисник та обвинувачена проти клопотання заперечували, вважали, що раніше прийняті судові рішення про повернення обвинувального акта прокурору були скасовані, обвинувальний акт відповідає вимогам, які закріплені у ст. 291 КПК України.

Суд, ознайомившись з обвинувальним актом, заслухавши доводи учасників судового провадження, вважає, що даний обвинувальний акт слід повернути прокурору з наступних підстав.

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 22.12.2016 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000111 повернуто прокурору для усунення недоліків, передбачених ст. 291 КПК України, оскільки, зокрема, у обвинувальному акті не вказано місце, час, спосіб здійснення обвинуваченою розтрат ввірених бюджетних кошів; місце, час та спосіб коли такі кошти їй були ввірені та місце, час подачі відповідних табелів обліку робочого часу до управління освіти Виноградівської районної державної адміністрації. Ухвала суду набрала законної сили, недоліки обвинувального акта при повторному направленні до суду не усунуті (а.с.1-8, 227-230).

Суд враховує вимоги ч. 3 ст. 415 КПК України, відповідно до яких висновки і мотиви, з яких скасовані судові рішення, є обовязковими для суду першої інстанції при новому розгляді.

Слід констатувати, що рішення суду від 17.05.2017 року, 19.10.2017 року, 04.09.2018 року стверджено, що повернення обвинувального акту з підстави непередбаченої ст. 291 КПК України не допускається. В ухвалах суду апеляційної інстанції не міститься твердження про зазначення прокурором у обвинувальному акті місце, час, спосіб здійснення обвинуваченою розтрат ввірених бюджетних кошів; місце, час та спосіб коли такі кошти їй були ввірені та місце, час подачі відповідних табелів обліку робочого часу до управління освіти Виноградівської районної державної адміністрації.

Крім цього, судом встановлено невідповідність обвинувального акту наведеним вище вимогам КПК України, зокрема, в обвинувальному акті не міститься формулювання обвинувачення, тобто твердження про вчинення особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, а також анкетних даних обвинуваченого із значенням місця проживання.

Разом з тим, виходячи з положень ст. 29 ЦК України та Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» місце реєстрації та місце реального проживання особи можуть не співпадати, а також особа, може мати кілька місць проживання. Однією з індивідуалізуючих ознак громадянина є саме місце проживання, яке має істотне значення для здійснення захисту прав фізичної особи і забезпечення стабільності правовідносин між державою і особою. Так, фактичне місце проживання обвинуваченого має важливе значення при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження (виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; запобіжні заходи тощо), при проведенні слідчих дій на досудовому розслідуванні, а також при судовому провадженні у кримінальній справі.

Отже, виходячи з положень п. 2 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити в анкетних відомостях обвинуваченого, окрім зазначення місця реєстрації, також і фактичне місце його проживання.

Крім того, за положеннями п. 5 ч.2 ст. 291 КПК України в обвинувальному акті повинно бути викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність ( в редакції Закону на час вчинення злочину) та формулювання обвинувачення.

Виходячи з вищезазначеного вбачається, що обвинувальний акт повинен складатися з описової та резолютивної частин. В описовій частині зазначаються дані, які стали приводом та підставами початку досудового розслідування, обставини кримінальної події та під ознаки якого кримінального закону підпадають дії особи. В резолютивній частині підводяться підсумки кримінального розслідування, тобто особі висувається обвинувачення, яке відповідно до ст. 369, 374 КПК України має бути вирішено у вироку суду.

При цьому, формулювання обвинувачення має бути конкретним, тобто в ньому повинно бути детально описано місце вчинення злочину, час, спосіб вчинення, зокрема конкретні дії (бездіяльність), які були скоєні обвинуваченим, ознаки суб`єктивної сторони злочину (форма вини, мотив, мета) та інші обставини, які мають значення для кримінального провадження, так як зазначені обставини, відповідно до положень ст. 91 КПК України, підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Зазначені вимоги національного закону узгоджуються з висновками Європейського суду з прав людини, викладеними у рішеннях.

Так, Європейський суд з прав людини (далі - Суд) у справі «Абрамян проти Росії» зазначив, що у п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод йдеться про необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду (справа «Пелісьє та Сассі проти Франції», «Матточіа проти Італії», «І.Н. та інші проти Австрії»).Крім того, право бути детально поінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції.

Разом з тим, органом досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_5 вищезазначені вимоги закону недотримані.

Виклад фактичних обставин не може одночасно вважатись й підміняти собою формулювання обвинувачення, як помилково дійшов висновку прокурор, який його погодив і підписав.

Таким чином, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору, у звязку з чим заперечення сторони захисту суд відхиляє.

Керуючись ст.ст. 291, 314 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Обвинувальний акт по кримінальному провадженню Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000111 відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, повернути заступнику прокурора Закарпатської області для усунення недоліків обвинувального акту.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду через Виноградівський районний суд Закарпатської області протягом 7 днів з дня оголошення ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий ОСОБА_1