Справа № 643/2780/19
Провадження № 1-кс/643/1259/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25.02.2019 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000913 від 22.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
З поданого клопотання вбачається, що 22.02.2019 близько 01:00 години невстановлена особа, знаходячись в будинку АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, скоїла закінчений замах на таємне викрадення чужого майна, а саме: кабелю інтернет зв`язку, довжиною 200м.

За даним фактом 22.02.2019 відомості внесені до ЄРДР за № 0000913, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України.

22.02.2019 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Бучми, буд. 36 виявлено та вилучено мішок сірого кольору з кабелем в обмотці білого кольору довжиною приблизно 200м., канцелярський ніж червоного кольору.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході проведення огляду місця події від 22.02.2019, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, оскільки зберегли на собі його сліди.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності та наполіг на задоволенні клопотання про арешт майна.

Суд, розглянувши клопотання, вважає можливим поновити строк для звернення до суду та задовольнити клопотання про арешт майна через наступне: згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, крім іншого, є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна, згідно п. 1 чт. 2 ст. 170 КПК України, допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, поняття яких розкрито в ст. 98 КПК України.

Обставини кримінального провадження вказують, що є всі підстави вважати вилучені речі є речовими доказами, отже накладення на них арешту є обґрунтованим та має слугувати виконанню завдань, перелічених в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити та накласти арешт на вилучене 22.02.2019 в будинку АДРЕСА_1 майно, а саме: мішок сірого кольору з кабелем в обмотці білого кольору довжиною приблизно 200м., канцелярський ніж червоного кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1