Справа № 194/359/19
Номер провадженняя № 1-кс/194/126/19
УХВАЛА
01 березня 2019 року м. Тернівка

Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна. Своє клопотання мотивує тим, що слідчим СВ Тернівського МВ УМВС України в Дніпропетровській області відносно нього було порушено кримінальну справу за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 122, ч.2 ст.185 КК України. Вироком Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 31.03.2010 року ОСОБА_3 було визнано винним у вчиненні злочинів та призначено покарання у вигляді 4 років 1 місяця позбавлення волі. На даний час він відбув покарання повністю. Однак йому стало відомо, що постановою слідчого від 19.01.2010 року було накладено арешт на його квартиру АДРЕСА_1 . Посилаючись на ст. 174 КПК України (2012 року) просить скасувати арешт майна, накладеного постановою слідчого СВ Тернівського МВ УМВС України в Дніпропетровській області від 19.01.2010 року, а саме квартири АДРЕСА_1

Представник заявника надала суду заяву, в якій просить розглядати клопотання за її відсутності та клопотання задовольнити.
Слідчий СВ Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надав суду заяву, в якій просить розглянути клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання, матеріали кримінальної справи, приходить до висновку про наступне.

Як вбачається з постанови слідчого СВ Тернівського МВ УМВС України в Дніпропетровській області від 19.01.2010 року в кримінальній справі №39091277 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч.2 ст. 187 КК України, в забезпечення виконання вироку у в частині можливої конфіскації майна, накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме квартиру АДРЕСА_1 .

Як вбачається з витягу про державну реєстрацію в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, державним нотаріусом Тернівської державної нотаріальної контори було виконана постанова слідчого та накладено арешт на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Вироком Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 31 березня 2010 року ОСОБА_3 визнано винним за ч.1 ст. 122, ч.2 ст. 185 КК, ч.1 ст.70, ч.1 ст.71 КК України до 4 років 1 місяця позбавлення волі.

Відповідно до частини 1 статті 174 КПК України 2012 року, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно (частина 2 статті 174 КПК України 2012 року).

Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації (частина 3 статті 174 КПК України 2012 року).

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частинна 4 статті 174 КПК України 2012 року).

Тобто, порядок скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, встановлюється статтею 174 КПК України 2012 року, і відповідно підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства

У порядку, передбаченому КПК України, суди вправі вирішувати питання, що виникають при виконанні вироків, а саме питання щодо скасування заходів по забезпеченню цивільного позову чи можливої конфіскації майна, якщо при винесенні виправдувального вироку чи відмові у позові або незастосуванні конфіскації вироком ці заходи не скасовані.
Разом з тим спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.
За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 чинного КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
При цьому згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» чинного КПК України питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.
Згідно зі статтею 409 КПК України 1960 року питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку, включаючи визначення розміру і розподілення судових витрат, якщо суд не вирішив цих питань, вирішується судом, який постановив вирок.
У порядку, передбаченому статтею 411 КПК України(1960 року), суди вправі вирішувати питання, які виникають при виконанні вироку, зокрема про скасування заходів по забезпеченню цивільного позову чи можливої конфіскації майна, якщо при винесенні виправдувального вироку чи відмови в позові або незастосування конфіскації вироком ці заходи не скасовані.
Аналогічна правова позиція зазначена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року по справі 569/4374/16-ц.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання подане не відповідно до ст. 409 КПК України 1960 року, а тому підстав для задоволення даного клопотання не має.
Відмова в задоволенні даного клопотання не порушую прав та інтересів ОСОБА_3 , оскільки він має можливість звернутися до суду з даним клопотанням в порядку статті409 КПК України 1960 року.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 174,309 КПК України, -
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про скасування арешту майна, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1