Провадження № 11-сс/824/319/2019 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: в порядку КПК

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 січня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі
суддів: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря : ОСОБА_5 ,
за участю заявниці: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 09.11.2018 року, якою відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Подільського УП ГУ НП у м. Києві,

В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 09.11.2018 року у відкритті провадження за вказаною скаргою було відмовлено.
Своє рішення суд першої інстанції мотивував тим, що ОСОБА_6 оскаржує дії слідчого щодо незадоволення клопотання про проведення перехресного допиту, однак, доказів того, що їй було відмовлено у задоволенні її клопотання не надано, а тому, в силу норм п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, підстави для відкриття провадження за її скаргою, відсутні.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду від 09.11.2018 року та постановити нову ухвалу, якою відкрити провадження по справі з наданням їй можливості влаштувати перехресний допит у судах з особами, вказаними в її клопотанні. Вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції необґрунтовано відмовив у відкритті провадження за її скаргою. Вказує, що ще в 2008 році Херсонський Дніпровський суд виніс постанову під №1-269/08 від 31.05.2008 року, якою їй було надано повноваження підтримувати державне обвинувачення в судах у разі відмови від підтримання державного обвинувачення самим прокурором. На думку апелянтки, відповідно до цієї постанови вона має право як заявляти про перехресний допит, так і доказувати всі обставини злочинів, вчинених як проти неї, її рідних, знайомих, злочинів, вчинених проти її держави України та вимагати відновлення її конституційних прав та основоположних свобод.
В доповненнях до апеляційної скарги ОСОБА_6 просить колегію суддів при розгляді її скарги врахувати додані нею документи, а саме копію звернення до ДБР, копію довідки, виданої ОСОБА_7 , копії заяв ОСОБА_8 .
Заслухавши доповідача, заявницю, яка підтримала апеляційну скаргу та просила задовольнити її в повному обсязі; дослідивши матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Згідно з вимогами ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, тобто його має бути ухвалено компетентним судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України. Також суд у своєму рішенні повинен навести належні, достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Пунктом 4 частини 1 статті 409 КПК України як підставу для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції передбачено неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність.
Під неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 413 КПК України, є неправильне тлумачення закону, яке суперечить його точному змісту.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 КПК України, процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Частиною 3 вказаної вище статті передбачено, що рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.
Згідно ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Таким чином, слідчим під час розгляду клопотання ОСОБА_6 , яке було заявлено не в межах Закону України «Про звернення громадян», а в порядку КПК України, фактично було відмовлено в його задоволенні та порушено строки його розгляду, що не було взято до уваги судом першої інстанції.
Так, у справі «Ashingdane проти Сполученого Королівства» (№ 8225/78, рішення від 28 травня 1985 року) ЄСПЛ зазначив, що якщо доступ до суду обмежено внаслідок дії закону або фактично, суд повинен з`ясувати, чи не порушує встановлене обмеження саму суть цього права, зокрема, чи мало воно законну мету, і чи існувало відповідне пропорційне співвідношення між застосованими засобами і поставленою метою.
Враховуючи ту обставину, що ОСОБА_6 оскаржує фактичну відмову слідчого у задоволенні її клопотання, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інтонації про відмову у відкритті провадження за її скаргою постановлено внаслідок неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність.
Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову.
Оскільки колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлення з порушенням вимог КПК України, вона підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали.
Керуючись ст.ст. 404, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 09.11.2018 року, якою відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Подільського УП ГУ НП у м. Києві скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Подільського УП ГУ НП у м. Києві повернути до Подільського районного суду міста Києва для виконання вимог ст.ст. 306, 307 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І :

_________________ _________________ _________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4