н/п 1-кс/640/6420/19
УХВАЛА
"22" травня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:
Після чого, ОСОБА_5 разом з невстановленою особою покинули місце скоєння кримінального правопорушення.
Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_6 пояснив, що 19.05.2019 року, з 7.00 ранку ОСОБА_6 перебував на ринку і здійснював торгівлю. Приблизно в 11.00 ранку, він стояв біля контейнера №83 разом зі своїми вантажниками, яких звуть ОСОБА_8 і ОСОБА_9 .
Затриманим виявився гр-н ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Прилуки Чернігівської області, зареєстрований за адресою:: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .
Під час огляду місця події за адресою:м.Харків ТРЦ Барабашово, в приміщенні складу за адресою: м. Харків, вул..Миколи Манойло (стара назва вулиця Ульянова), буд. 32 було виявлено та вилучено газовий балончик «Терен-4», яким, ймовірно, розпилював сльозогінний газ дратівливої дії ОСОБА_5 та мобільний телефон «Iphone 5s» чорного кольору, IMEI: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , оскільки останнім здійснювались дзвінки на телефон другої невстановленої особи, причетної до вчинення кримінального правопорушення.
Як зазначено слідчим, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, проведення судової експертизи, а також враховуючи, що балончик «Терен-4», яким, ймовірно, розпилював сльозогінний газ дратівливої дії ОСОБА_5 та мобільний телефон «Iphone 5s» чорного кольору, IMEI: НОМЕР_1 зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та є засобом його вчинення, а також вказане майно буде використано у кримінальному провадженні в якості речових доказів, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні вилучене у ОСОБА_5 майно.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі у зв`язку з проведенням інших слідчих дій, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_11 надали суду заяву про розгляд поданого слідчим клопотання без їх участі, заперечуючи проти накладення арешту на вилучений мобільний телефон.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 187 КК України, 19.05.2019 р. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана 19.05.2019 р. в ході проведення огляду місця події на вилученому у громадянина ОСОБА_5 зазначеному в клопотанні майні, що належить останньому, та яке може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовими доказами, - на це майно слід накласти арешт..
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт на вилучені 19.05.2019 р. у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_2 : балончик «Терен-4», яким, ймовірно, розпилював сльозогінний газ дратівливої дії ОСОБА_5 та мобільний телефон «Iphone 5s» чорного кольору, IMEI: НОМЕР_1 , що належать останньому.
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову Київського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1