1-кп/522/504/18
УХВАЛА
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Балти, Одеської області, громадянина України, українця, неодруженого, офіційно не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не засудженого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 1 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
обвинуваченого ОСОБА_3 , -
Прокурор у підготовчому судовому засіданні вважав за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, зазначивши, що підстав для повернення обвинувального акту не вбачається.
Обвинувачений ОСОБА_3 вважав за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.
У відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити відомості щодо фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 1 КК України, а саме: таємному викрадені чужого майна (крадіжка).
Однак, в порушення вимог зазначеної статті обвинувальний акт, складений відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 1 КК України, не містить формулювання обвинувачення від якого останній буде захищатись у суді.
Так, слідчим не зазначено, яким саме шляхом ОСОБА_3 зняв у банкоматі «Експрес-Банк» грошові коши, які містились на банківський карточці «Ощадбанк», яка є власністю ОСОБА_5 , оскільки банківська карточка захищена ПІН-кодом.
Відсутність в обвинувальному акті фактичних обставин і конкретного формулювання обвинувачення унеможливлює якісний і повний захист і, як наслідок, має бути беззаперечною підставою для скасування вироку.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 26.06.2008, ухваленому у справі «Ващенко проти України», зазначено: «Обвинувачення для цілей п.1 ст.6 конвенції може бути визначене як офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про вчинення цією особою правопорушення, яке нормою загального характеру визнається осудним і за яке встановлюється відповідальність карного та попереджувального характеру (п.51)».
Згідно рішення від 25.07.2000, ухваленого у справі «Маттоціа проти Італії», детальніше прописано: «Обвинувачений у скоєнні злочину має бути негайно і детально поінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь детальності інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту. У цьому відношенні обсяг та доречність наданої обвинуваченому інформації слід оцінювати крізь призму положення, закріпленого у п.«b» ч.3 ст.6 конвенції. Аналогічно слід оцінювати інформацію про зміни, які мали місце в обвинуваченні, включаючи причини зміни обвинувачення».
У рішенні від 09.10.2008, прийнятому у справі «Абрамян проти Росії», вказано: «Деталі скоєння злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він офіційно вважається письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення».
В цьому ж рішенні ЄСПЛ нагадав, що положення пп.«а» п.3 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, правової кваліфікації, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого розгляду.
Також, в порушення п. 7 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 не містить відомостей про розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, передбаченим ст. 185 ч. 1 КК України.
Окрім того, відповідно до норм КПК України, реєстр матеріалів досудового розслідування повинен відображати хід та проміжні результати досудового розслідування, використані в розслідуванні джерела доказів, а тому в ньому обов`язково повинні міститись в хронологічному порядку, дані про кожну процесуальну дію, проведену під час досудового розслідування її номер, найменування та час проведення, а також зазначенні в певній послідовності прийняті під час досудового розслідування рішення та дата їх прийняття.
Всупереч вимогам п. 1 ч. 2 ст. 109 КПК України, у долученому до обвинувального акту реєстрі матеріалів досудового розслідування не зазначені усі процесуальні дії та не відображені усі процесуальні рішення, прийняті в ході досудового розслідування.
При цьому, у підготовчому судовому засіданні судом не досліджувались обставини щодо наявності в діях обвинуваченого ОСОБА_3 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 1 КК України, оскільки ці обставини підлягають перевірці судом в ході судового розгляду обвинувального акту, відповідно до вимог КПК України.
Неналежне виконання уповноваженими особами вимог ст. 291 КПК України унеможливлює призначення обвинувального акту у кримінальному провадженні до судового розгляду.
Вищенаведені обставини свідчать про невідповідність обвинувального акту відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 1 КК України, вимогам КПК України, тому він підлягає поверненню прокурору для усунення виявлених недоліків.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 314, 315 КПК України, суд
Зобов`язати прокурора усунути виявлені недоліки.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом семи діб з дня її оголошення.

Суддя Приморського
районного суду м. Одеси ОСОБА_1

06.12.2018