КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-сс/824/1608/2018 Головуючий у 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 183 КПК Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2018 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8

підозрюваної ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві апеляційну скаргу прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_10 на ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва 08 листопада 2018 року, -
В с т а н о в и л а:
Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУ Національної поліції в місті Києві ОСОБА_11 погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_10 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03 січня 2019 року, із визначенням застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 105 720 гривень 00 копійоквідносно:

ОСОБА_12 ( ОСОБА_13 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кишинів Республіки Молдова, громадянки Республіки Молдова, не працюючої, без освіти, одруженої, тимчасово проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.
Ухвала суду мотивована тим, що з урахуванням конкретних обставин справи та даних про особу ОСОБА_9 , наявності існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням слідчого судді, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій проситьскасувати ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 08 листопада 2018 року, постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити у даному кримінальному провадженні розмір застави у межах 1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Як вбачається з поданої прокурором апеляційної скарги, останній погоджується із застосованим слідчим суддею до підозрюваної запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою та прокурором не оспорюється. Разом з тим в апеляційній скарзі прокурором порушується питання щодо застосованої, як альтернативний запобіжний захід, застави, розмір якої, на думку прокурора, не зможе в повній мірі забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної, а тому його необхідно збільшити, як про це зазначено в апеляційній скарзі.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, підозрюваної та захисників про законність ухвали слідчого судді та необхідності залишити її без змін, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали судової справи, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Як вбачається з ухвали слідчого судді та наданих до апеляційного суду матеріалів судової справи, в провадженні СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0010263 від 06.11.2018 року ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

07.11.2018 р. ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.
08.11.2018 р. слідчий СВ Дніпровського управління поліції ГУ Національної поліції в місті Києві ОСОБА_11 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_10 , звернувся до слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри про вчинення останньою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, наявності існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливості іншого більш м`якого запобіжного заходу забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

08.11.2018 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва клопотання слідчого задоволено, застосовано до ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03 січня 2019 року, із визначенням застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 105 720 гривень 00 копійок.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що зазначені вимоги закону слідчим суддею дотримані.
Застосовуючи відносно підозрюваної ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді взяття під варту судом перевірено, що в матеріалах провадження є достатні дані, що підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України . Вагомість наявних доказів вчинення підозрюваною кримінальних правопорушень доведена слідчим та прокурором та сумнівів у суду щодо їх достатності, не викликає.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_9 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Застосувавши щодо підозрюваної ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слідчий суддя визначив і розмір застави у межах 60прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 105 720 гривень.
Такий розмір, як вважає колегія суддів апеляційного суду, є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, оскільки виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Згідно ухвали, слідчий суддя врахував дані про особу підозрюваної, обставини вчинення кримінального правопорушення, їх тяжкість, наявність ризиків у даному кримінальному провадженні, зміст ч. 5 ст. 182 КПК України, а тому правильно визначив саме такий розмір застави, що відповідає вимогам вказаної норми закону, а відтак доводи апеляційної скарги прокурора про неналежне визначення розміру застави є необґрунтованими.
Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не виявлено.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176 178, 183, 194, 196, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

П о с т а н о в и л а:
Ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва 08 листопада 2018 року, якою задоволено клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУ Національної поліції в місті Києві ОСОБА_11 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_10 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03 січня 2019 року, із визначенням застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 105 720 гривеньвідносно ОСОБА_12 ( ОСОБА_13 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_10 без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________ _______________ ________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4