Справа №295/7110/19
УХВАЛА
Іменем України

11.05.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання про арешт майна, внесене старшим слідчим СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000370 від 29.04.2019 року, та додані до нього матеріали, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на «Део Ланос» реєстраційний номер НОМЕР_1 , вилучений в ході огляду місця події 04.11.2018 року.
Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 02.05.2019 року клопотання старшого слідчого СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 проарешт майна, було повернуто слідчому для усунення недоліків.

Стаття 171 КПК України передбачає ряд вимог до клопотання про арешт майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Усуперечи вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України слідчим не додано до клопотання документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
У клопотанні слідчий не вказує відомостей про власника майна (користувача), вилученого в ході обшуку та не яке необхідно накласти арешт, не зазначив його адресу або будь які інші контакти, що унеможливлює виклик останнього в судове засідання для розгляду клопотання.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна слідчому, позаяк ухвала слідчого судді від 02.05.2019 року не виконано, не встановлено власника майна та його адресу.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 39,132 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчим СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна - повернути.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя