ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4560/19
провадження № 1-кс/753/1762/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" березня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 вивчивши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до документів у кримінальному провадженні №0011517,

В С Т А Н О В И В:

01.02.2019 адвокат ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді в інтересах ОСОБА_3 зазначаючи свій процесуальний статус як представник потерпілого, а статус ОСОБА_4 як потерпілого, з клопотанням про надання стороні обвинувачення тимчасового доступу до документів реєстраційної справи приватного нотаріуса Ірпінського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_5 .

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, підстав для його розгляду по суті не вбачаю з огляду на такі обставини.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0011517 від 29.10.2017 за ознаками злочину передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_6 за фактом підроблення паспорта громадянина України ОСОБА_3 .

Згідно з положеннями ст. 159, 160 КПК України право на звернення до слідчого судді з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів мають сторони кримінального провадження.

Ст. 3 КПК України дає визначення, що сторонами кримінального провадження з боку обвинувачення є слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом.

З приписів параграфів 2, 3, 4 гл. 3 та ч. 3 ст. 93 цього Кодексу вбачається, що законодавець відносить до сторони обвинувачення лише прокурора, орган досудового розслідування, керівника цього органу, слідчого та оперативні підрозділи, а потерпілий є учасником кримінального провадження.

Серед визначених ст. 56 КПК України прав потерпілого, які він має можливість реалізувати протягом усього кримінального провадження, право на звернення до слідчого судді з клопотанням про вжиття заходів забезпечення кримінального провадження не передбачене.

Системний аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що потерпілий та його представник мають певні права сторони обвинувачення лише в тому разі, якщо про це вказано у відповідній нормі кримінального процесуального закону.

За загальним правилом, встановленим ч. 3 ст. 93 КПК України, сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Відповідно до вимог ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства.

Крім того, адвокат ОСОБА_2 в клопотання зазначає, що діє в інтересах ОСОБА_3 , який має процесуальний статус потерпілого, проте з доданих матеріалів жодним чином не підтверджується, що ОСОБА_3 має даний статус у кримінальному провадженні №0011517.

Оскільки ст. 160 КПК України не містить вказівки та те, що з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів мають звернутися потерпілий, його представник чи законний представник, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_2 подане без додержання приписів кримінального процесуального закону щодо суб`єкта звернення, що є підставою для його повернення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 55, 132, 159-160, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до документів у кримінальному провадженні №0011517 повернути адвокату ОСОБА_2

Слідчий суддя: ОСОБА_1