Провадження № 1-кп/523/577/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2019 року

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , представника потерпілої ОСОБА_5 , в присутності обвинуваченого ОСОБА_6 , розглянувши у закритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженню по звинуваченню ОСОБА_6 , у скоєнні кримінального правопорушення за ст. 156 ч. 2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси перебуває обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_6 , у скоєнні кримінального правопорушення за ст. 156 ч. 2 КК України.

В судовому засіданні захисник просив змінити відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який, посилаючись на наявність на його утриманні матері-пенсіонерки, крім того він позитивно характеризується за місцем проживання, має міцні соціальні зв`язки.

Прокурор заперечував проти зміни запобіжного заходу та подав в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаючись на ризики у кримінальному провадженні. Представник потерпілої підтримала клопотання прокурора.

Суд, заслухавши доводи та заперечення учасників судового розгляду з приводу зміни запобіжного заходу, приходить до наступних висновків.

За змістом ст.ст. 201, 331 КПК України обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, мають право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу.

Правовий аналіз змісту зазначеної норми свідчить, що підставою для зміни запобіжного заходу є наявність відомостей, які не були враховані під час вирішення питання про його застосування і які мають суттєве значення для оцінки обставин, що обумовлюють застосування запобіжного заходу, оскільки свідчать про невиправданість застосування таких заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотання сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішуючи питання щодо запобіжного заходу, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, дані про особу обвинуваченого, який раніше до кримінальної відповідальності не притягався.

Відповідно до вимог, стаття 177 КПК України, встановлює, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Разом з цим, ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного.
Щодо клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, суд вважає що воно не підлягає задоволенню, оскільки справа перебуває на стадії судового розгляду та повторне застосування запобіжного заходу не можливе, тяжкість злочину не є підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, суд вважає що ризики, які дають підстави вважати, що обвинувачений спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, а також вчинити інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином не обґрунтовані, оскільки потерпіла вже була допитана в судовому засіданні, крім того обвинувачений ОСОБА_6 має постійне місце проживання в м. Одесі, на його утриманні знаходиться мати-пенсіонерка, та він позитивно характеризується за місцем проживання, тобто має міцні соціальні зв`язки, що є підставою для зміни відносно обвинуваченого запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, з застосуванням електронного засобу контролю, а також суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ст. 194 ч. 5 КПК України, що виключає ризик впливу обвинуваченого на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні і забороні спілкування.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За змістом ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 331, 177-178, 181, 183, 194, 369-372 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , - відмовити.
Клопотання захисника про зміну відносно обвинуваченого запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, - задовольнити.
Змінити у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, з застосуванням електронного засобу контролю, строком на 60 днів, тобто до 23.03.2019 року, звільнивши з-під варти в залі суду.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 такі обов`язки:
1. Повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
2. Цілодобово знаходитись за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 .
3. Заборонити обвинуваченому ОСОБА_6 будь-яким способом спілкуватись з потерпілою та свідками по цьому кримінальному провадженню.
В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0, 25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого на стадії судового слідства здійснює прокурор.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1