Справа № 754/1929/19
У Х В А Л А
Іменем України

08 лютого 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: - ОСОБА_3 ,
в присутності підозрюваного: - ОСОБА_4 ,
за участю захисника: - ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, працюючого із визначенням іспитового строку, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В :

08.02.2019 року слідчий СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів вбачається, що в провадженні СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000855 від 06.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження 07.02.2019 року гр. ОСОБА_4 повідомлено про підозру в тому, що він 06.02.2019 року приблизно о 14 годині 00 хвилин, перебуваючи в будинку АДРЕСА_2 , разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підійшли до вхідної двері квартири АДРЕСА_3 , після чого у них виник умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у житло за попередньою змовою групою осіб.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій, скориставшись тим, що за їх діями ніхто не спостерігає, за допомогою принесених із собою універсальних інструментів, шляхом підбору ключа від замка вхідних дверей, та утрьох проникли до вищевказаної квартири, звідки повторно таємно викрали майно ОСОБА_9 , а саме: «Net book Samsung» вартістю 3000 грн., планшет Pocket Book, в сірому чохлі, вартістю 1500 грн., цифровий фотоапарат у темно-сірому чохлі на ланцюжку, вартістю 900 грн., дві золоті обручальні каблучки та одна звичайна золота каблучка, вартістю 2000 грн., «iPhone 5S», чорного кольору, вартістю 10000 грн., мобільний телефон «Nokia», вартістю 100 грн., мобільний телефон «Samsung Duos», вартістю 100 грн. та грошові кошти у сумі 2000 грн.

Після цього, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим майном розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілій ОСОБА_9 майнову шкоду в розмірі 17600 гривень 00 копійки.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , який не працює та немає джерел заробітку, може вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на потерпілого та свідків, переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

07.02.2019 року о 13 годині 20 хвилин ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_10 та його захисник ОСОБА_5 проти клопотання заперечували, просили застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, посилаючись на те, що стороною обвинувачення не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Вислухавши думки прокурора, підозрюваного та захисника, допитавши свідка ОСОБА_11 , який є роботодавцем підозрюваного ОСОБА_4 та охарактеризував останнього з позитивної сторони, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Прокурором доведено обставини, передбачені ст. 194 КПК України, передбачені п.1, п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не доведено обставини, передбачені п.3 ч.1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , який одружений, має на утриманні малолітню дитину - ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто, має міцні соціальні зв`язки, працює та має фінансовий дохід, має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , зважаючи на недоведеність прокурором неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, суд вважає за доцільне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Суд вважає, що в результаті застосування запобіжного заходу саме у виді цілодобового домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-179,183,184,193,194,196,202, 309 КПК України, -
У Х В А Л И В :

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) днів - до 24 годин 00 хвилин 06 квітня 2019 року, заборонивши ОСОБА_4 цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_4 .
Строк застосування запобіжного заходу обраховувати з 14 години 20 хвилин 06 лютого 2019 року.
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, слідчого судді, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування з потерпілим та будь-якими свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 06 квітня 2019 року включно.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 КПК України, підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , негайно доставити до місця його проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ст. 205 КПК України, ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу направити для виконання до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду потягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1