УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2018 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000854, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням, у якому просить скасувати арешт автомобіля «Хюндай Соната», реєстраційний номер НОМЕР_1 , накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира 04.10.2018 року, оскільки з вищезазначеним автомобілем проведено всі необхідні слідчі дії та у подальшому застосуванні арешту відпала потреба та автомобіль зберігається у неналежних умовах на відкритій місцевості, що призводить до його псування.
Заявник у судове засідання не заявилася, у клопотання про скасування арешту майна розгляд клопотання просила проводити без її участі.
Слідчий у судовому засідання засіданні заперечував проти задоволення клопотання та вказав, що з автомобілем ще не проведено жодної слідчої дії та не проведено експертні дослідження, тому у подальшому застосуванні арешту автомобіля потреба не відпала.
Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області перебуває кримінальне провадження, внесено до ЄРДР за № 0000854 від 02.10.2018 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, відомості про яке внесено до ЄРДР на підставі того, що 02.10.2018 року близько 04 год. 15 хв., на 143 км. + 800 м., автодороги "Київ-Чоп" поблизу с. Сонячне, Житомирського району, водій автомобіля марки «Хюндай Соната», р/н. НОМЕР_1 , гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рухаючись в напрямку м. Київ, здійснив зіткнення з автомобілем марки «Рено Магнум» р/н. НОМЕР_2 у складі з напівпричепом «Когель», р/н. НОМЕР_3 під керуванням гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався в напрямку м. Рівне та в подальшому здійснив виїзд за межі проїзної частини та перекинувся. Внаслідок ДТП водій «Хюндай» гр. ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження.
Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 04.10.2018 року в рамках кримінального провадження за № 0000854 накладено арешт на автомобіль марки «Хюндай Соната», р/н. НОМЕР_1 та позбавити користувачів останнього можливості відчужувати розпоряджатися та використовувати, вищевказане майно.

Підставою накладення арешту стала необхідність забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Частиною 1 ст. 174 КПК України визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Отже, нормами КПК України визначені виключно дві підстави коли арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо: відпали підстави його застосування; арешт було накладено необґрунтовано.
Щодо того, що арешт було накладено необґрунтовано, заявник не зазначає.
Слідчий у судовому засіданні вказав, що майно, арешт якого заявник просить скасувати, у даному кримінальному провадженні є речовим доказом, необхідні слідчі дії щодо майна не проведено, тому потреба у арешті майна не відпала.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Слід зазначити, що слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
А тому враховуючи що майно, на яке накладено арешт, відповідаючи критеріям ст. 98 КПК України, є речовим доказом у кримінальному провадженні, потреба у застосуванні арешту на вказане вище майно не відпала, тому підстав для скасування арешту на день розгляду клопотання не вбачається.
Керуючись ст. ст. 98, 170 -174, 309 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту автомобіля «Хюндай Соната», реєстраційний номер НОМЕР_1 у кримінальному провадженні № 0000854 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України.

Слідчий суддя