УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 вересня 2018 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Вінницького РВП ВВП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Вороновиця Вінницького району Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, одруженого, раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Вінницького РВП ВВП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_5 , 26.09.2018 року звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 . Клопотання мотивовано тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що в середині квітня 2018 року (точну дату не встановлено) в обідній час ОСОБА_8 , перебуваючи на центральному кладовищі смт. Вороновиця Вінницького району Вінницької області, маючи умисел, спрямований на незаконне заволодіння предметами, що знаходяться на могилі, а саме трьома секціями огорожі, встановленої у 1981 році, що являються огорожею навколо могил ОСОБА_9 , похованого у 2005 році, та ОСОБА_10 , похованої у 1980 році, які встановлював потерпілий ОСОБА_11 , нехтуючи суспільними нормами, що стосуються шанобливого ставлення до померлих та місць їх поховання, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи діяти саме таким чином, за допомогою заздалегідь принесеної із собою ручної пилки-ножовки зрізав три секції огорожі навколо названих могил, вартість яких відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 4762/18-21 від 24.09.2018 становить 602,40 грн.

Після вказаних дій ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник та трьома секціями огорожі розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_11 майнової шкоди на суму 602,40 грн.

Таким чином, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України, тобто незаконне заволодіння предметами, що знаходяться на могилі, вчинене з корисливих мотивів.

У вчиненні зазначених кримінальних правопорушень ґрунтовно підозрюється: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Вороновиця Вінницького району Вінницької області, громадянин України, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючий, раніше не судимий.

ОСОБА_6 26.09.2018повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України.

Вина ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка; протоколами допитів свідків; висновком експерта; протоколом огляду місця події та іншими матеріалами кримінального провадження.

Підставою для обрання вказаного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стало наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому тяжкого злочину та наявність ризиків, передбачених КПК України.

Відповідно до КК України покарання за вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.297 КК України передбачає позбавлення волі до 7 років, що згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Згідно вимог ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути обраний до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за яким законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Зокрема, існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який полягає в тому, що ОСОБА_4 може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній усвідомлює, що йому загрожує кримінальна відповідальність у тому числі можливо реальне відбуття покарання.
Крім того, існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який полягає в тому, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній не має постійного місця роботи, веде антигромадський спосіб життя, зловживає алкогольними напоями, а також продовжує неофіційно здійснювати роботи на тому ж кладовищі.
Існує ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний буде незаконно впливати на потерпілого та свідка, так як вони проживають в тому ж населеному пункті, що і підозрюваний.
Враховуючи, викладене, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, з метою попередження вчинення ОСОБА_4 нових кримінальних правопорушень та уникнення переховування ним від органів досудового розслідування та суду, є доцільним обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи неможливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. На підставі викладеного слідчий просить клопотання задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні просив обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначення розміру застави.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив обирати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження № 0000825, заслухавши думку прокурора та підозрюваного, дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 7 років.
Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 194 ч. 2 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин передбачених частиною першою цієї статті.

Так, на час розгляду клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України обґрунтована, про що свідчать докази, які зібрані в кримінальному провадженні та доведені прокурором при розгляді даного клопотання.
На даний час органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 7 років, крім того підозрюваний офіційно не працює, дітей на утриманні не має, враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, тому суд під час розгляду клопотання дійшов обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інші злочини.

Однак, прокурором в ході розгляду даного клопотання не доведено, що вказані обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, оскільки ОСОБА_4 зареєстрований, має постійне місце проживання, одружений, раніше не судимий. На думку суду тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою, тому слідчий суддя переконується в доцільності відмови в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Разом з тим, слідчий суддя враховує вимоги ст. 181 КПК України та вважає за необхідне застосувати до останньої запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю, так як даний запобіжний захід зможе запобігти ризикам зазначеним у ст. 177 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 181, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 395, 400 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Вінницького РВП ВВП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період доби 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки: прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою та не відлучатися із Вінницької області, Вінницького району, смт. Вороновиця без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Ухвала про застосування домашнього арешту ОСОБА_6 діє до 26.11.2018 року.

Копію ухвали направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_6 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду Вінницької області протягом 5 днів з дня її оголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя