Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/1992/18

Номер провадження: 1-кс/511/583/18

14.09.2018 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2
за участю:
прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
слідчого ОСОБА_5
захисника - адвоката ОСОБА_6
підозрюваної ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Роздільна клопотання слідчого Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 по матеріалам досудового розслідування, відомості щодо якого внесені до ЄРДР за № 00000924 від 12.09.2018 року, за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Донецьк, громадянки Молдови, розлученої, маючої середню освіту, не працюючої, маючої на утриманні неповнолітню доньку ОСОБА_8 , 11,02.2005 року, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , -
підозрюваної у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
14.09.2018 року слідчий СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в зв`язку з досудовим розслідуванням по кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 00000924 від 12.09.2018 року, за ознаками кримінального злочину,передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
З поданого клопотання вбачається, що в період часу з 10.09.2018 року по 11.09.2018 року, більш детальнішого часу встановити не представилось можливим, ОСОБА_9 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , маючи корисливий мотив на викрадення чужого майна, прибули до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , належного ОСОБА_10 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, ОСОБА_9 та ОСОБА_7 , переконавшись у відсутності власника домоволодіння та сторонніх осіб, шляхом розбиття скла у вікні, таємно проникли до вищевказаного домоволодіння, звідки скоїли крадіжку морського циркулю у шкіряному футлярі, вартістю 900 гривень.
Після скоєння крадіжки ОСОБА_9 та ОСОБА_7 з викраденим майном зникли з місця скоєння злочину та розпорядилися викраденим майном на власний розсуд, чим завдали матеріального збитку ОСОБА_11 на суму 900 гривень.
На думку досудового розслідування, ОСОБА_7 своїми діями скоїла умисне кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України, що кваліфікується, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у житло, інше приміщення чи сховище.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Стверджував про наявність ризиків визначених ст.177КПК України, а також, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Підозрювана ОСОБА_7 не працює, не навчається, є громадянкою невизнаної республіки, постійного місця проживання на території України не має, незаконно перетнула державний кордон України, де перебуває незаконно, відсутні соціальні зв`язки на території України. Викрадені речі були знайдені саме у ОСОБА_7 .
В судовому засіданні слідчий, клопотання підтримав, оскількипід час досудового розслідування була встановлена наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваної ОСОБА_7 переховуватись від органів досудового слідства та суду, так як остання зареєстрована у Р. Молдова, постійного місця мешкання та реєстрації на території України не має; незаконно впливати на потерпілого, свідків; вчинити інші кримінальні правопорушення.
Всі ці обставини свідчать про неможливість забезпечення виконання останньою покладених на неї обов`язків.
Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_6 проти клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_7 заперечував. Вважав, що клопотання слідчого необґрунтоване та безпідставне. Жодного доказу про причетність до скоєного злочину ОСОБА_7 , у досудового розслідування не має. Просив в задоволенні клопотання відмовити.
Підозрювана пояснила слідчому судді що раніше вона притягувалася до кримінальної відповідальності на території ПМР. Також раніше перетинала неодноразово державний кордон України не маючи при собі паспорта. Коли її затримали прикордонники разом з ОСОБА_9 , останній дістав пістолет та погрожував ним оточуючим. Проти клопотання про обрання відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечувала.
Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Судом встановлено, що 12.09.2018 року об 11.11год. ОСОБА_11 повідомив чергову частину Роздільнянського ВП заявою проте, що 11.09.2018 року о 08.00 невідома особа шляхом розбиття вікна проникла до будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 звідки здійснила крадіжку морського циркуля в шкіряному футлярі, який йому належить, чим завдав ОСОБА_11 збитку на загальну суму 900 грн.
12.09.2018 року відомості по зазначеному факту внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000924 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України.
13.09.2018 року о 17.05 годині у АДРЕСА_3 ОСОБА_7 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
14.09.2018 року ОСОБА_7 повідомлено та вручено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
За інформацією, викладеною в клопотанні, та безпосередньо отриманою під час розгляду цього клопотання в судовому засіданні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого їй злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:
-допитом потерпілого ОСОБА_11 ;
-допитами свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ;
-протоколами огляду в ході яких було вилучено викрадено майно.;
- іншими матеріалами цього кримінального провадження.
З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа
Відповідно до п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Обєднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Обєднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. І такі докази мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.
Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.
Слідчий суддя вважає, що усі докази, що зібрані на даний час органом досудового розслідування є вагомими, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_7 .
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання підозрюваній ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 названого кримінального злочину та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, в тому числі: підозрювана ОСОБА_7 раніше притягувалася до кримінальної відповідальності на території ПМР, з її слів, у ОСОБА_7 відсутні міцні соціальні зв`язки, вона ніде не працює та не навчається, але має на утриманні неповнолітню дитину, доньку.
Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання підлягає частковому задоволенню.
Визначаючи строк дії запобіжного заходу слідчий суддя виходить з наступного.
Згідно положень ст. 219 ч.1 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
ОСОБА_7 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру 13.09.2018 року та саме з цієї дати починає спливати строк.
З урахуванням вище викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість застосування жодного із більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків на даному етапі досудового розслідування, тому застосування тримання під вартою на даному етапі є виправданим.
Але за відсутності документів на підтвердження або спростування доводів обвинувачення та захисту слідчий суддя вважає за необхідне обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваної з моменту її затримання на строк 30 днів, якого, на думку слідчого судді, буде достатньо для зібрання органом досудового розслідування та стороною захисту необхідних доказів.
Між тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави.
Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно п.2 ч.5 цієї ж статті щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні середньої тяжкості злочину - розмір застави визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваної, тяжкість кримінального правопорушення, за яким вона підозрюється, суд вважає за необхідне визначити заставу в 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1762.00 гривен х 10 = 17 620 гривен), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на неї обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений до 12.10.2018 року, вважаю за необхідне покласти наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України підозрювана звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому вона перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останньої під вартою.
На підставі викладеного,керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,395КПКУкраїни, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 по матеріалам досудового розслідування, відомості щодо якого внесені до ЄРДР за № 00000924 від 12.09.2018 року, за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 - задовольнити частково.
Обрати підозрюваній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 30 (тридцять) днів в межах строку досудового розслідування з утриманням її в Державній установі «Одеська установа виконання покарань (№ 21)» Міністерства юстиції України.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 13.09.2018 року.
Строк дії ухвали по 12 жовтня 2018 року включно.
Одночасно визначити розмір застави у межах 10 (десяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 17 620 гривен (сімнадцять тисяч шістсот двадцять гривен) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрювану ОСОБА_7 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити по 12 жовтня 2018 року включно.
Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Одеського слідчого ізолятора Управління державної пенітенціарної служби України (СІЗО № 21).
У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_7 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1