Справа № 752/3047/17
Провадження № 1-кс/752/1319/18
У Х В А Л А

20.06.2018 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000529,

в с т а н о в и в:

слідчий Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000529.

Клопотання обгрунтовано тим, що в провадженні СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві перебуває кримінальне провадження № 0000529 від 24.01.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.01.2017 р. близько 19.00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи на автомобільній стоянці ТОВ «Епіцентр-К», розташованій по вул.Кільцева, 1-б в м.Києві, незаконно заволодів транспортним засобом марки «Honda д.н. НОМЕР_1 , з місця злочину зник, викраденим розпорядився на власний розсуд, заподіявши власнику автомобіля ОСОБА_7 матеріальної шкоди в розмірі 315210 гривень.

ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Оскільки ОСОБА_5 не мешкав за місцем проживання, про зміну місця проживання не повідомив орган досудового розслідування і місце знаходження його не було встановлено, останній був оголошений у розшук та надано дозвіл на його затримання з метою приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий посилається на те. що під час досудового розслідування було встановлено існування ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України і з метою запобігти спробам підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші правопорушення, слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В ході судового розгляду прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, посилаючись на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, а також ризики, передбачені ст.177 КПК України, та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з метою запобігання ризикам у даному кримінальному провадженні.

Адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на його необгрунтованість, відсутність доказів на підтвердження обгрунтованості підозри та наявності ризиків у даному кримінальному провадженні.

Також захисник просив у разі обрання слідчим суддею запобіжного заходу відносно його підзахисного врахувати стан його здоров`я, відомості про що підтверджуються відповідними медичними довідками, неможливість надання йому належної медичної допомоги в умовах Слідчого ізолятора, наявність у нього місця проживання, і обмежитись запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту протягом певного періоду доби, а саме у нічний час.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, матеріали кримінального провадження, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

В ході розгляду клопотання встановлено, що в провадженні СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві перебуває кримінальне провадження № 0000529 від 24.01.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

26.05.2017 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Під час розгляду клопотання адвокат ОСОБА_4 посилався на необгрунтованість підозри, що вручена його підзахисному, та відсудність належних доказів на підтвердження його причетності до вчинення кримінального правопорушення.

Визначення обгрунтованості підозри відсутнє в нормах Кримінального процесуального кодексу України, в зв`язку з чим суд враховує в даному випадку рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України».
Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
На час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.289 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показами свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та відеозаписом з камер спостереження ТОВ «Епіцентр-К».

На даній стадії кримінального провадження слідчий суддя позбавлений можливості зробити висновки щодо належності, достатності та допустимості даних доказів, оскільки зазначені обставини підлягають оцінці в ході судового розгляду.

Згідно з положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Крім того, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, а саме п.80 рішення від 10.02.2011 р. у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує, що це є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст.177 КПК України, і при розгляді таких клопотань обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Сама по собі тяжкість злочину не може бути безумовною підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, одружений, має на утриманні неповнолітніх дітей, перебуває разом з сім`єю на обліку як внутрішньо переміщена особа.
Крім того, слідчий суддя враховує стан здоров`я підозрюваного, відомості про що підтверджені відповідними медичними висновками, які долучені до матеріалів клопотання, відповідно до яких ОСОБА_5 страждає на онкологічне захворювання, переніс оперативне втручання та курс хіміотерапії, є інвалідом 2 групи.
Також, слідчий суддя враховує тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , який відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.
При розгляді клопотання слідчий суддя вважає доведеним органом досудового розслідування існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 може уникати від органів досудового розслідування та продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки в матеріалах клопотання наявна інформація про повідомлення ОСОБА_12 про підозру у інших кримінальних провадженнях.
Враховуючи зазначені обставини, які підлягають з`ясуванню при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, в їх сукупності, даному випадку, вважаю за необхідне з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та мінімізації ризиків обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, оскільки даний запобіжний захід зможе унеможливити виникнення ризиків, передбаченим ст.177 КПК України, та забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Крім того, застосовуючи такий вид запобіжного заходу, для забезпечення уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і об`єктивного встановлення обставин, які мають відношення до даного кримінального правопорушення, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 8, 9 ч.5 ст.194 КПК України.

З врахуванням викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність обґрунтованих підстав для застосування найбільш суворої міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки органом досудового розслідування не доведена неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі з метою мінімізації ризиків, які існують у даному кримінальному провадженні, з врахуванням стану здоров`я підозрюваного.

З врахуванням викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000529 відмовити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п.1,2, 3, 8, 9 ст.194 КПК України, зобов`язавши:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- не залишати межі м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання;

- здати на зберігання слідчому паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на ним зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали слідчого суді два місяці.

Ухвалу надіслати на виконання до відділу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя