Справа №:755/7913/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А І Н И

"19" липня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005044 від 24.05.2018 року про продовження строку тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця: м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, -
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
в с т а н о в и в:

19 липня 2018 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 24.05.2018 приблизно об 10 год. 00 хв. гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 . У вказаній квартирі також перебував його знайомий ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3

Вказаного дня, о 10 год. 57 хв., в кімнаті даної квартири у ОСОБА_4 на грунті раптово виниклих неприязних відносин виник злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді настання смерті ОСОБА_7 , взяв з полиці серванту до своєї руки предмет, схожий на пістолет та тримаючи його в правій руці, націлився в грудну клітину ОСОБА_7 , який на той час лежав на дивані в кімнаті.

Після чого, ОСОБА_4 здійснив з даного пістолету постріл в грудну клітину ОСОБА_7 , від яких останнього було доставлено до КМКЛ ШМД з діагнозом: вогнепальне наскрізне поранення грудної клітини з пошкодженням правого вушка серця, наскрізне поранення середньої долі правої легені, гемо перикард, гемоторакс, травматичний шок III ступеню.

Таким чином, ОСОБА_4 виконав всі дії, які вважав за необхідне для доведення злочину до кінця, однак злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, оскільки ОСОБА_7 була надана своєчасна медична допомога.

У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

24 травня 2018 року об 11 годині 30 хвилин ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України після вчинення кримінального правопорушення.

24 травня 2018 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

25 травня 2018 року ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 22 липня 2018 року.

18 липня 2018 року постановою керівника Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_8 строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 21 серпня 2018 року.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 24.05.2018 за адресою: АДРЕСА_2 , під час проведення якої у квартирі було виявлено ОСОБА_4 , виявлено та вилучено 5 гільз та одну кулю, змиви речовини бурого кольору, на загальному коридорі під`їзду виявлено та вилучено біля сміттєпроводу предмет, схожий на пістолет з глушителем, магазином, та інші речові докази; протоколом обшуку (в порядку ст. 208 КПК України) від 24.05.2018 ОСОБА_4 , згідно якого було виявлено та вилучено його одяг з речовиною бурого кольору; протоколом допиту підозрюваного від 24.05.18; медичною довідкою № 129 від 24.05.2018, виданою КМКЛ ШМД, згідно якої ОСОБА_7 доставлено до лікарні з діагнозом: вогнепальне наскрізне поранення грудної клітини з пошкодженням правого вушка серця, наскрізне поранення середньої долі правої легені, гемоперикард, гемоторакс, травматичний шок III ступеню; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

У клопотанні ставиться питання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою, у зв`язку з тим, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вплинути на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке є особливо тяжким, а тому менш суворі запобіжні заходи не є достатніми для запобігання цим ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити вважав, що воно є обґрунтованим та є всі підстави для його задоволення. Підозрюваний та його захисник просили відмовити в задоволенні клопотання прокурора, та обрати підозрюваному запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою і підставами застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Отже, як у самому клопотанні, так і в судовому засіданні прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може бути застосовано до ОСОБА_4 .

Зокрема, як встановлено в судовому засіданні під час розгляду клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, ОСОБА_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , а фактично проживає з потерпілим, який не заперечує проти перебування підозрюваного під домашнім арештом за адресою: АДРЕСА_2 .

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Тримання під вартою не повинно бути продовжене лише через очікуване покарання у вигляді позбавлення волі (Leteliier v. France (Летельєр проти Франції), §51; LA, v. France (LA. проти Франції), § 104; Prencipe v. Monaco (Прансип проти Монако), §79; Tiron v. Romania (Тирон проти Румунії), §§ 41-42).
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи викладене слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного ОСОБА_4 , може бути застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який забезпечить виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Керуючись вимогами ст.ст. 176-178, 183, 193-196, 295 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_9 про застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0005044 від 24.05.2018 року, підозрюваному у вчиненні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України - відмовити.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця: м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Встановити строк тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом не більше 60 днів, в межах строку досудового розслідування до 21 серпня 2018 року.

Покласти на ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, або суду;

- цілодобово не залишати місце проживання квартиру АДРЕСА_3 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Органу внутрішніх справ негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя