У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_3 про арешт майна, -

в с т а н о в и в:
старший слідчий 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва із клопотанням, погодженим прокурором Генеральної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, а саме об`єктів нерухомого майна (квартири та нежитлові приміщення), розташовані в будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

В обгрунтування заявленого клопотання зазначає, що у провадженні Головного слідчого управління Служби безпеки України перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000360 від 29.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Вказує, що службовими особами обслуговуючого кооперативу «Орсей Ураїна» та ТОВ «Будівельна компанія «Будстар плюс», вчиняються незаконні дії щодо будівництва житлового будинку за адресою: м. Київ, вул. Болсуновського, 4 (стара назва вулиці С. Струтинського), під виглядом реконструкції нежитлового будинку з порушенням вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, будівельних норм та ін.

Зазначає, що на даний час є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, а нежитлові приміщення у вказаному будинку є речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому з метою їх збереження, просить такі арештувати.
В судовому засіданні слідчий заявлене клопотання підтримав, просить таке задовольнити, надав пояснення аналогічні доводам клопотання.
В силу вимог ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, розгляд клопотання про арешт такого проведено без повідомлення власників майна.
Заслухавши думку слідчого,ознайомившись із доводами клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити, зважаючи на таке.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження ; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до відомостей, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000360 від 29.09.2017 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні проводиться щодо службових осіб, які здійснювали будівництво житлового будинку чи проводили дії по введенню його в експлуатацію, а не щодо власників квартир.

Підозра у кримінальному провадженні нікому не повідомлялась.

За матеріалами клопотання, висновок щодо неправомірності будівництва здійснений лише на підставі листа Громадської спілки «Київської міської організації Українського товариства охорони пам`яток історії та культури», статус якої не визначено нормативно-правовими документами. Вказана організація не є урядовою, та не є органом, що наділений відповідними повноваженнями щодо надання висновків з питань будівництва.

Огляд будинку, в якому просить арештувати квартири слідчий, проведений без залучення понятих та без відповідного попереднього дозволу слідчого судді.

Висновки експертів та/або інших компетентних органів, в тому числі Державної архітектурно-будівельної інспекції, що свідчили б про неправомірність будівництва слідчим не надано, та в матеріалах клопотання такі відсутні.

Згідно реєстраційного посвідчення цілісний майновий комплекс за адресою будівництва: АДРЕСА_1 належить ЗАТ «У Валентини».

Право власності на квартири, про арешт яких клопоче слідчий, зареєстроване за особами на підставі договорів про дольову участь у будівництві, частини квартир передані в іпотеку.

Будинок введений в експлуатацію на підставі декларації про початок будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої 06.04.2017 року, при цьому, декларація про початок будівельних робіт передбачає, що будівництво полягає у реконструкції нежитлового будинку у житловий блоковий будинок, а тому в силу ч. 4 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», будівельні роботи можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.
Відтак, надані матеріали не свідчать про обґрунтовану підозру щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власників майна.

З врахуванням наведених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що заявлене клопотання є безпідставним, а тому не підлягає до задоволення.

Керуючись вимогами ст. 2, 7-9, 131, 132, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:
в задоволенні клопотання старшого слідчого 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1