Справа № 369/7796/18
Провадження №1-кс/369/2476/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2018 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянув клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001888 від 21.03.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 146 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУ Національної поліції в Київській області майор поліції ОСОБА_3 , звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з клопотанням про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001888 від 21.03.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 146 КК України.
Проведення досудового розслідування доручено СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області.Свої вимоги слідчий мотивує тим, що 20.03.2018 року о 15.01 год., від оператора «102» ГУ НП в м. Києві, надійшло повідомлення від громадянина на ОСОБА_4 про те, що невідомі особи перебуваючи в АДРЕСА_1 , незаконно позбавили волі ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме посадивши його до автомобіля «Skoda Octavia» д.н.з. НОМЕР_1 . та повезли в сторону м. Києва. З ними був автомобіль супроводження «Тойота Кемрі» д.н.з. НОМЕР_2 . 28.06.2018 із заявою звернувся потерпілий ОСОБА_5 про те. що у нього зберігаються речі, які належать злочинцям, а саме: матерчатий мішок, який йому вдягали на голову; біла мотузка, якою йому зв`язували руки; куфайка, яку на нього вдягали під час вчинення злочину. Окрім цього у потерпілого зберігається його одяг в якому він був вдягнений 21.03.2018, а саме: штани, гольф і футболка.28.06.2018 проведено огляд в приміщенні Вишнівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області за адресою вул. Балукова,22, м. Вишневе Києво- Святошинського району Київської області, в ході якого у потерпілого ОСОБА_5 вилучено наступне: куфайку синього кольору; мішок чорного кольору, на якому є напис «MAGNANNI»; мотузку білого кольору, яка схожа на еластичний бинт; футболку чорного кольору із білими полосами на рукавах і воротніку; чоловічі штани темного кольору; гольф чорного кольору.28.06.2018 вилучені речі - куфайку синього кольору; мішок чорного кольору, на якому є напис «MAGNANNI»; мотузку білого кольору, яка схожа на еластичний бинт; футболку чорного кольору із білими полосами на рукавах і воротніку: чоловічі штани темного кольору; гольф чорного кольору, визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
Метою арешту є збереження вказаної речі як речового доказу у даному кримінальному провадженні.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.107 КПК України фіксація судового засідання технічними засобами не здійснювалась.

Клопотання розглядалось у відсутність власників майна оскільки існує ризик відповідно до якого після отримання інформації про існування вказаного кримінального провадження останній у короткий проміжок часу може реалізувати зазначене майно на користь третіх осіб, що ускладнить процес доказування та досягнення завдань кримінального провадження, передбачених у ст. 2 КПК України..

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає до задоволення, оскільки прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 356 КК України, і зазначене домоволодіння відповідає критеріям визначеним 98 КПК України, оскільки є предметом кримінального правопорушення, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні і арешт накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на вилучені у потерпілого ОСОБА_5 28.06.2018 під час огляду в приміщенні Вишнівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області за адресою вул. Балукова.22. м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області, наступні речі:
куфайку синього кольору;
мішок чорного кольору, на якому є напис «MAGNANNI»;
мотузку білого кольору, яка схожа на еластичний бинт;
футболку чорного кольору із білими полосами на рукавах і воротніку;
чоловічі штани темного кольору;
гольф чорного кольору.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1