Справа № 754/8747/18
У Х В А Л А
Іменем України

07 липня 2018 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського управління поліції УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені № 0005847 від 06.07.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Алма-Ата, Казахстану, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не маючого постійного місця проживання, раніше судимого, -

В С Т А Н О В И В:

06.07.2018 року приблизно о 05:30 год. ОСОБА_4 , перебуваючи на охоронюваному паркувальному майданчику за адресою: м. Київ, вул. Пухівська, 2, переслідуючи корисливий мотив, направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до легкового автомобіля марки «Mazda 626» сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , шляхом вільного доступу, таємно, повторно, зняв з моторного відсіку акумуляторну батарею марки «Bars Silver 6 CT» вартістю 1 437грн, підійшов до легкового автомобіля марки «Audi 100» чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , звідки зняв з моторного відсіку акумуляторну батарею марки «Klema 6CT» вартістю 1 530 грн, підійшов до легкового автомобіля «Dawoo Lanos» червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , зняв з моторного відсіку акумуляторну батарею марки «Radvga» вартістю 1 347грн, які належать ОСОБА_7 .

Після чого, ОСОБА_4 з місця скоєння злочину зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 4 314 грн.

06.07.2018р. ОСОБА_4 затриманий за підозрою у вчиненні злочину на підставі ст. 208 КПК України, 06.07.2018р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення. Крім вказаного, посилається на те, що ОСОБА_4 не має постійного місця проживання та роботи, має непогашену судимість. Разом з тим, ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків або потерпілих, оскільки підозрюваному надаються копії документів, зокрема копії протоколів допиту свідків чи потерпілого, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначив, що його думка не може розходитись з думкою підзахисного, а тому не заперечував проти задоволення клопотання.

Вислухавши думку всіх учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Пункт 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000року, тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.
Згідно з національного законодавства України, а саме: статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, зокрема, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, згідно з положеннями ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, зокрема, слідчий суддя зобов`язаний оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного.
Прокурор при розгляді клопотання довів обставини, передбачені п.п. 1-3 ч.1 ст. 194 КПК України.
В клопотанні слідчим, відповідно до ст. 184 КПК України, викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, є посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, містить обґрунтування необхідності застосувати до підозрюваного винятковий запобіжний захід - тримання під вартою.
Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України.
Передбачених ст. 183 КПК України перешкод для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не має.
Враховуючи, що в наданих до суду матеріалах наявні докази обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, яке за законом карається арештом на строк від трьох до шести місяців або обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.
Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави (згідно з п.3 ст.183 КПК України).
Відповідно до ч.5 п.1 ст.182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , його майновий та сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, що відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_4 обов`язки - прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає,повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177-179,183,184, 193,194,196,202, 309 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Строк тримання під вартою рахувати з 07 липня 2018 року.
Строк дії ухвали - до 24 год. 00 хв. 05 вересня 2018 року.
Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 36820грн (тридцять п`ять тисяч двісті сорок гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Деснянського районного суду м. Києва: Код , отримувач ТУ ДСАУ в місті Києві, , банк одержувача: Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, рахунок № 2089.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 24 год. 00 хв. 05 вересня 2018 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1