Єдиний унікальний номер 725/3459/18
Номер провадження 1-кп/725/177/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.08.2018 Першотравневий районний суд м.Чернівців в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
За участю
секретаря: ОСОБА_2
прокурора: ОСОБА_3
захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5
потерпілого: ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження №725/3459/18, зареєстрованого в ЄРДР за №0000031 від 09.02.2018 року, по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ :
17.06.2018 року до Першотравневого районного суду м. Чернівці надійшов затверджений обвинувальний акт та додатки, передбачені ст.291 ч.4 КК України, складені за результатами кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, запобіжний захід обраний відносно обвинуваченого просив залишити без змін та під час судового розгляду допитати свідків згідно списку осіб.

Захисник обвинуваченого звернувся до суду з клопотанням про скасування, покладених на ОСОБА_7 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України та запобіжного заходу у вигляді застави. Також просив скасувати, накладений ухвалами Шевченківського районного суду м.Львова від 22.02.2018 року, арешт на грошові кошти у розмірі 560 євро та 1050 доларів США, службове посвідчення помічника судді Господарського суду Чернівецької області №920/039, мобільний телефон марки Iphone 6 ІМЕІ НОМЕР_1 та зв`язку ключів від квартири та кабінету, на земельну ділянку з кадастровим номером :01:002:0171, площею 0,12 га Зазначені грошові кошти, речі та документи просив повернути ОСОБА_7 . Клопотання обґрунтовував тим, що застосування застави у розмірі 70240 гривень відносно обвинуваченого не відповідає вимогам закону, оскільки останній обвинувачується у вчиненні злочину невеликої тяжкості.

Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_7 підтримали заявлене клопотання, просили задовольнити.

Прокурор заперечував проти заявленого клопотання, просив відмовити в його задоволенні.

Потерпілий підтримав думку прокурора.

Розглядаючи заявлене клопотання, суд приходить до наступного.

Згідно з положеннями ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ст. 131 Кодексу заходами забезпечення кримінального провадження, зокрема є: арешт майна та запобіжні заходи.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як вбачається з ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Львова від 22.02.2018 року, провадження №466/1168/18, слідчим суддею з урахуванням того, що санкція ч.3 ст.369-2 КК України передбачає конфіскацію майна, було накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:002:0171, площею 0,12 га шляхом заборони відчуження та розпорядження майном.

Проте, до суду кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР за №0000031 від 09.02.2018 року, надійшло по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, санкція статті якої не передбачає конфіскації майна.

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що у застосуванні арешту земельної ділянки відпала потреба, а тому вважає, що клопотання в цій частині обґрунтоване та підлягає задоволенню.

Також судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Львова від 22.02.2018 року, провадження №466/1168/18, слідчим суддею з урахуванням того, що санкція ч.3 ст. 369-2 КК України передбачає конфіскацію майна та з метою забезпечення кримінального провадження, було накладено арешт на грошові кошти у розмірі 560 євро та 1050 доларів США, службове посвідчення помічника судді Господарського суду Чернівецької області №920/039, мобільний телефон марки Iphone 6 ІМЕІ НОМЕР_1 та зв`язку ключів від квартири та кабінету.

Згідно ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набути кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (стаття 98 КПК України).

Аналізуючи вище наведені положення Закону, суд зауважує, що грошові кошти у розмірі 560 євро та 1050 доларів США, службове посвідчення помічника судді Господарського суду Чернівецької області №920/039, мобільний телефон марки Iphone 6 ІМЕІ НОМЕР_1 , зв`язка ключів від квартири та кабінету, на які ухвалою слідчого судді було накладено арешт, можуть мати доказове значення у кримінальному провадженні та бути доказами, у зв`язку з чим потреба у застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження не відпала.

Щодо заявленого клопотання захисника про скасування, покладених на ОСОБА_7 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України та запобіжного заходу у вигляді застави, суд вважає його необґрунтованим з огляду на таке:

Відповідно до положень ч.8, ч.9, ч.11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю обвинуваченого, заставодавця в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.
При цьому, суд враховує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (Стаття 177 Кодексу).

Тому, враховуючи те, що кримінальне провадження перебуває на стадії розгляду, потерпілий та свідки покази суду ще не давали, суд приходить до висновку, що застосування запобіжного заходу є доцільним.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що згідно ч.6 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Як вбачається з частково досліджених матеріалів кримінального провадження, прокурор з моменту надходження кримінального провадження до суду не звертався з клопотанням про продовження строку дії обов`язків, покладених на ОСОБА_7 , дія яких закінчилась.

Також суд враховує, що у матеріалах кримінального провадження на момент розгляду клопотання відсутнє платіжне доручення (квитанція), відповідно до якої заставодавцем було внесено кошти на спеціальний рахунок, що не дає можливості суд вирішувати будь-які питання, пов`язані із запобіжним заходом.

Отже, заявлене клопотання в цій частині є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, запобіжний захід обраний відносно обвинуваченого просив залишити без змін та під час судового розгляду допитати свідків згідно списку осіб.

Заслухавши прокурора, прокурора, обвинуваченого, захисників, вивчивши матеріали обвинувального акту, суд зазначає, що підстав для закриття кримінального провадження не вбачається, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Першотравневому районному суду м. Чернівці.

Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.5, 7, 314-317, 331 320 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:
Кримінальне провадження №725/3459/18 по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 28 серпня 2018 року 12 год. 00 хв. в приміщенні Першотравневого районного суду м. Чернівці по вул. Головна,105.

У судове засідання викликати прокурора, потерпілого, обвинуваченого, захисників, свідків.

Скасувати, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова від 22.02.2018 року, провадження №466/1168/18 арешт майна, шляхом зняття арешту з земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0171, площею 0,12 га.

У задоволенні решти вимог клопотання захисника ОСОБА_4 - відмовити.

Суддя Першотравневого
районного суду м.Чернівці ОСОБА_1