судді Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду ОСОБА_1
у провадженні № 51-2195км18 по справі № 753/4174/15-к.
Постановою Верховного Суду від 24 липня 2018 року, що ухвалена колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі: головуючого ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 задоволено, ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 30 червня 2017 року про повернення захиснику ОСОБА_4 апеляційної скарги на вирок Дарницького районного суду м. Києві від 04 травня 2017 року щодо ОСОБА_5 скасовано та призначено новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Це судове рішення вважаю помилковим. Вважаю, що ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 30 червня 2017 року про повернення захиснику ОСОБА_4 апеляційної скарги на вирок Дарницького районного суду м. Києві
від 04 травня 2017 року щодо ОСОБА_5 необхідно було залишити без змін, а касаційну скаргу захисника без задоволення, за такими підставами.
Згідно з вимогами ст.396 КПК в апеляційній скарзі зазначаються:
1) найменування суду апеляційної інстанції;
2) прізвище, ім`я та по батькові (найменування), місце проживання (перебування) особи, яка подає апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є;
3) судове рішення, яке оскаржується, і назва суду, який його ухвалив;
4) вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення;
5) клопотання особи, яка подає апеляційну скаргу, про дослідження доказів;
6) перелік матеріалів, які додаються.
Статтею 399 КПК передбачено, що суддя-доповідач, встановивши, що апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції подано без додержання вимог, передбачених статтею 396 цього Кодексу,постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги і встановлюється достатній строк для їх усунення, який не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала апеляційну скаргу.
Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 13 червня 2017 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на вирок Дарницького районного суду м. Києва від 04 травня 2017 року було залишено без руху
та встановлено строк для усунення зазначених в ній недоліків. У цій ухвалі було вказано на те, що апеляційна скарга захисника ОСОБА_4 не відповідала вимогам пункту 4 ст.396 КПК. Цим недоліком було те, що захисник, обгрунтовуючи незаконність вироку, вказувала у апеляційній скарзі на необхідність перекваліфікації дій ОСОБА_5 з ч.2 ст.121 КК на ч.1 ст.119 КК, пом`якшення покарання і застосування ст.75 КК, зі звільненням засудженого від відбування покарання, проте на порушення вимог ст.407, 408 КПК захисник просила скасувати вирок місцевого суду та ухвалити новий вирок. Суддя-доповідач суду апеляційної інстанції обгрунтовано зазначив у ухвалі, що підстави постановлення нового вироку апеляційним судом визначені статтею 420 КПК, ці підстави у будь-якому випадку стосуються погіршення становища обвинуваченого і можуть бути порушені лише прокурором, потерпілим чи його представником.
Висновки судді-доповідача суду апеляційної інстанції повністю грунтується на вимогах кримінального процесуального закону .
Так, статтею 408 КПК передбачено, що суд апеляційної інстанції змінює вирок у разі:
1) пом`якшення призначеного покарання, якщо визнає, що покарання за своєю суворістю не відповідає тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченого;
2) зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення і застосування статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність про менш тяжке кримінальне правопорушення;
3) зменшення сум, які підлягають стягненню, або збільшення цих сум, якщо таке збільшення не впливає на обсяг обвинувачення і правову кваліфікацію кримінального правопорушення;
4) в інших випадках, якщо зміна вироку не погіршує становища обвинуваченого.
Таким чином, у ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 13 червня 2017 року про залишення апеляційної скарги захисника ОСОБА_4 без руху прямо було вказано на допущене у скарзі істотне протиріччя між обґрунтуванням із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення та вимогою особи.
На виконання вказаних апеляційним судом недоліків захисник подала повторну апеляційну скаргу. У ній захисник зазначила, що ставить вимогу про пом`якшення ОСОБА_5 покарання та застосування ст. 75 КК, у зв`язку з чим просить скасувати вирок районного суду та ухвалити новий вирок. Таким чином, захисник не виправила допущені помилки, не усунула недоліки, про які було чітко зазначено у ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 13 червня 2017 року.
Ухвалою від 30 червня 2017 року апеляційний суд м. Києва у відповідності з вимогами пункту 1 частини 3 статті 399 КПК повернув апеляційну скаргу захиснику. Це судове рішення вважаю законним, обґрунтованим і мотивованим.
Враховуючи, що захисником у апеляційній скарзі не було усунуто істотне протиріччя між обґрунтуванням із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення та вимогою особи про ухвалення рішення, суд апеляційної інстанції не мав передбачених ст. 398 КПК підстав відкривати апеляційне провадження.
Суддя: ОСОБА_1