Справа № 404/7662/16-к
Номер провадження 1-кс/404/3614/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2018 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у закритому засіданні в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про отримання дозволу на затримання підозрюваного з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, росіянина, громадянина України, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 раніше не судимого,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
08 листопада 2018 року прокурор Кіровоградської місцевої прокуратури звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу в виді тримання під варту, який обвинувачується в тому, що в ніч на 13.10.1995 р. ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою, з метою вчинення крадіжки прийшли до магазину АДРЕСА_2 , де шляхом злому віконних грат та розбиття віконного скла проникли до приміщення магазину, звідки таємно викрали продукти та інші товари, завдавши майнової шкоди на суму 252 853 000 крб. З місця вчинення злочину ОСОБА_4 разом із ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зникли, викраденим розпорядилися на власний розсуд.

Крім того, в період з 24.10.1995 р. по 25.10.1995 р. ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , діючи умисно за попередньою змовою групою осіб, проникли до кв. АДРЕСА_3 , шляхом взлому балконних дверей, звідки таємно викрали належну ОСОБА_8 відеоапаратуру та інші речі, завдавши майнової шкоди на суму 150 000 000 крб. З місця вчинення злочину ОСОБА_4 разом із ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зникли, викраденим розпорядилися на власний розсуд.

Прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Заявлені по клопотанню вимоги задоволенню не підлягають, з наступних підстав:

Відповідно ч. 1, 3 ст. 188 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Прокурор додає до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1, 2 частини четвертої статті 189 цього Кодексу обставини.

На виконання вимог ч. 3 ст. 189 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що: підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду; одержавши відомості про звернення слідчого, прокурора до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу, підозрюваний, обвинувачений до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу вчинить дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 цього Кодексу.

При розгляді клопотання, прокурор висловив твердження про свідоме ухилення підозрюваного від його явки до органу досудового розслідування. Але, дослідженні матеріали клопотання вказують про передчасність таких припущень, оскільки в системі заходів забезпечення кримінального провадження,- затримання, з метою приводу, є найвпливовішим тимчасовим обмеженням гарантованих людині Конституційних прав та свобод. Дозвіл на затримання можливо реалізувати виключно у випадку, коли безрезультатними залишились менш впливові заходи забезпечення, як то: виклик, штраф, привід, тощо. (ст.ст.134,140, 144 КПК України)

По означеному кримінальному провадженню слідчий не вчинив розшукових та процесуальних дій, спрямованих на встановлення безпосереднього місця перебування ОСОБА_4 . Матеріали справи взагалі не містять викликів ОСОБА_4 за місцем проживання останнього. Так, слідчий не застосував заходів забезпечення кримінального провадження, спрямованих на завчасне вручення підозрюваному повістки. Після чого, за логікою законодавця (ст.ст.138-139 КПК України), повинен був проаналізувати поважність причин неприбуття та застосувати наслідки його неявок на виклик. Потім вирішити питання про необхідність застосування грошового стягнення, привід та обов`язок вручення повідомлення про підозру, тощо.

Таку необґрунтовану процесуальну поспішність не можна компенсувати порушенням прав підозрюваної особи на захист, тобто ОСОБА_4 не було забезпечено гарантованої Законом процедури виклику для вручення повідомлення про підозру, відтак виникає обґрунтований сумнів про виникнення в цьому кримінальному провадженні, процесуального статусу підозрюваного відносно будь якої особи.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. (ч. 1 ст. 42 КПК України). Відносно ОСОБА_4 , ніколи не вчинялось таких процесуальних дій по означеному кримінальному провадженню.

Статус підозрюваного виникає за умов послідовного виконання алгоритму, передбаченого главою 22 КПК України, чого додержано не було. За таких умов, не маю правових передумов дати дозвіл на затримання особи, у якої ще не виникло процесуальних ознак підозрюваного. (ч. 1 ст. 188 КПК України).

Тобто допущені порушення правила виклику підозрюваного, як то передбачено главою 11 КПК України, який здійснюється (ч. 1, 8 ст. 135 КПК України) шляхом: вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня виклику. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом. Зазначені вимоги закону не додержані, оскільки триденний строк не витриманий, що є неприпустимим.

За таких підстав, сторона обвинувачення не довела поважності неявок ОСОБА_4 . Неможливість національного правоохоронного органу забезпечити його виклик чи привід, за жодних умов не повинні підмінятись усними припущеннями про його умисне переховування від правоохоронних органів.

Крім того, не відпрацьовано версію, що залишив терени України ОСОБА_4 , оскільки відповідні запити до прикордонної служби не направлялись, тим паче що з вчинення злочину минуло понад 20 років.

Також підставою відмови у задоволенні клопотання є й той факт, що матеріали клопотання не містять письмових доказів про те, що слідчий роз`яснив підозрюваному право на звільнення від кримінальної відповідальності. Ця неповнота не може бути усунута, оскільки законодавець зобов`язав слідчого суддю негайно розглянути клопотання після його одержання. ( ч. 2 ст. 189 КПК України)

Крім наведеного, відповідно до ч. 2 ст. 49 КК України перебіг давності зупиняється, якщо особа, що вчинила злочин, ухилилася від слідства або суду. У цих випадках перебіг давності відновлюється з дня з`явлення особи із зізнанням або її затримання. У цьому разі особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з часу вчинення злочину минуло п`ятнадцять років.

Метою ст. 188 КПК України законодавець визначив затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, яка ухиляється від слідства та суду для подальшого вирішення питання щодо обрання відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, обидва злочини вчинені у 1995 році, тобто на момент подання клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_4 пройшло вже більше 23-х років, за таких підстав неможливо затримати особу, яка фактично має бути звільнена від кримінальної відповідальності. Тобто, проведення засідання з метою вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою позбавлено сенсу.

Сукупний перелік істотних порушень, а також невиконання процедури вручення повідомлення про підозру, можливість звільнення особи від кримінальної відповідальності/покарання не узгоджуються із завданням, у цьому кримінальному провадженні (ст. 2 КПК України).

Відповідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Стороні обвинувачення потрібен час на усунення недоліків. За таких умов виключається можливість негайного задоволення цього клопотання, як то вимагає ч. 2 ст. 189 КПК України.

Сторона кримінального провадження вправі повторно ініціювати розгляд тотожних заявлених вимог.

З огляду на перераховані обставини, керуючись ст.ст.187-190, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про надання дозволу на затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного за ч. 3 ст. 185 КК України у кримінальному провадженні 0004253, з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1