Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/3544/18
Провадження № 1-кс/644/1131/18
У Х В А Л А

Іменем України

17 липня 2018 року Орджонікідзевський районний суд м.Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на постанову від 12 червня 2018 року прокурора Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 про відмову в задоволенні клопотання про призначення експертизи у кримінальному провадженні №0002071 від 25.07.2017 року, -
в с т а н о в и в :

На адресу суду подано відповідну скаргу в порядку ст. 303 КПК України.
Із змісту скарги вбачається, що заявник є потерпілою в рамках провадження. Вона звернулась із клопотанням про призначення у справі психологічної експертизи. Постановою від 12.06.2018 року було відмовлено в задоволенні її клопотання. Вважає таку постанову безпідставною, оскільки внаслідок дій, що відбулись 06.07.2017 року їй було завдано психологічну травму, вона перебувала в стані депресії, лікувалась, призначення такої експертизи є необхідним для встановлення наявності чи відсутності факту заподіяння їй психологічної шкоди та наявності чи відсутності зв`язку між подіями та наслідками у вигляді стресу. Просила скасувати постанову про відмову в призначенні експертизи та дати доручення призначити психологічну експертизу. На розсуд експерта поставити запитання Чи було заподіяно щодо неї моральну шкоду в результаті протиправних дій сусіда ОСОБА_5 та невідомої особи 06.07.2017 року, якщо шкода заподіяна, то який її розмір.
В судовому засіданні заявниця вимоги скарги підтримала, просили її задовольнити.
Прокурор проти задоволення скарги заперечував. Посилався на те, що в ході проведення досудового розслідування не встановлено підстав для призначення психологічної експертизи. Процесуальним законом передбачено в яких випадках призначається експертиза. В рамках даного провадження було призначено та проведено судово-медичну експертизу, судово-психіатричну експертизу, які не виявили будь-яких ушкоджень у потерпілої.
Вислухавши доводи заявниці, прокурора, дослідивши матеріали кримінального провадження, встановлено наступне.
Відомості за заявою ОСОБА_3 були внесені до ЄРДР 25.07.2017 року за №0002071 за фабулою 06 липня 2017 року невстановлені особи, знаходячись біля будинку №122 по проспекту Олександрівському в м.Харкові, на думку ОСОБА_3 , вчинили відносно останньої хуліганські дії. Із змісту заяви ОСОБА_3 вбачається, що вона просить внести заяву до ЄРДР, розпочати досудове розслідування за ознаками ст.296 КК України, повідомити її письмово.
В рамках провадження було проведено судово-медичну експертизу потерпілій, за результатами якої не встановлено яких-небудь тілесних ушкоджень. Також було проведено додаткову судово-медичну експертизу за висновком якої вирішення питання про психічний стан потерпілої входить до компетенції судово-психіатричної експертизи. За результатами проведеної судово-психіатричної експертизи потерпіла ОСОБА_6 на теперішній час хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, недоумства або іншого хворобливого стану психіки не виявляє.
Як вбачається з матеріалів провадження ОСОБА_3 перебувала на стаціонарному лікуванні з 11.07.2017 року по 21.07.2017 року з діагнозом пролонгована тривожно-депресивна реакція на стрес. Окрім того, під час обстеження в мед центрі «Евіва» від 20.10.2017 року було встановлено діагноз судинна дистонія, лікворно-венозна дистензія, виражений астенічний сіндром.
У зв`язку із викладеним потерпіла звернулась із клопотанням про призначення психологічної експертизи, оскільки наполягала на тому, що їй завдана моральна шкода. Постановою прокурора Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 від 12.06.2018 року було відмовлено потерпілій в призначенні експертизи, в обґрунтування постанови зазначено, що законом передбачено випадки обов`язкового призначення експертизи, потерпіла наполягає на призначенні психологічної експертизи, але в ході досудового розслідування проведено судово-медичну, судово-психіатричну експертизи, які не виявили будь-яких ушкоджень здоров`я потерпілої, також міститься посилання на те, що під час розгляду скарг слідчими суддями Орджонікізевського районного суду м.Харкова не було вказано на необхідність проведення психологічної експертизи, а тому підстав для звернення до слідчого судді клопотання з проханням призначити експертизу не вбачається. Тому, в задоволенні клопотання потерпілої відмовлено.
Відповідно до вимог п.7 ч. 1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником. Тобто, дана постанова може бути предметом оскарження слідчого судді. Згідно ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Заявниця посилається на те, що внаслідок протиправних дій їй було спричинено шкоду її здоров`ю, вона отримала стрес, перебувала в лікарні. Для встановлення наявності завдання їй шкоди, причинного зв`язку між діями та стресом, який вона перенесла, необхідні спеціальні знання в області психології, а тому вона і звернулась до слідчого з клопотанням про призначення стосовно неї судово-психологічної експертизи. Пленум ВСУ у п. 3 постанови від 31.03.1995 року № 4 зазначив, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно зі ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Цей перелік не є вичерпним. Таким чином психологічна категорія "страждання" є центральною в понятті "моральна шкода". Сучасні наукові методи психодіагностики дозволяють з високим ступенем точності визначити вид (характер) і рівень інтенсивності (глибину, ступінь) душевних страждань людини. Це потребує проведення психодіагностичного дослідження її індивідуальних (темперамент, характер) і особистих (ціннісна орієнтація особистості, ієрархія ведучих мотивів і емоційних станів) особливостей, для чого потрібні відповідні знання в області психології. Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Згідно ст. 93 КПК України, ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому ст. 220 КПК України. В ст. 2 КПК України зазначено, що основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. У відповідності до вимог п.2 ч.5 ст. 110, ч.2 ст. 220 КПК України, постанова прокурора має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами кримінального провадження, зокрема в ній має бути викладено не лише суть заяви особи, яка звернулася з клопотанням, а і відповіді на всі поставлені нею питання, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу, зміст обставин, які є підставами для її прийняття, також вона має містити мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України. З огляду на загальні засади кримінального провадження, визначені ст. 7 КПК України, зазначена мотивація процесуального рішення, не може являтися вагомою підставою для відмови у задоволенні клопотання потерпілої про проведення слідчих дій. Таким чином, в ході розгляду скарги було встановлено, що при винесенні оскаржуваного рішення, прокурором не було дотримано ряду вимог процесуального закону, відтак постанова підлягає скасуванню. Разом з тим, в поданій скарзі також міститься вимога про надання доручення щодо призначення та проведення експертизи. Проте, діючим процесуальним законом не передбачено надання доручень слідчому, прокурору про призначення експертизи. Згідно ст.244 КПК України, у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді. Вказану статтю викладено в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017р., та відповідно до п.4 параграфу 2 Прикінцевих положень цього Закону зазначені зміни вводяться в дію через три місяці після набрання чинності цим Законом, не мають зворотної дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін. Положення зазначеного Закону щодо призначення експертизи слідчим суддею набрали чинності 15.12.2017р., в даному випадку дані до ЄРДР за кримінальним провадженням були внесені 25.07.2017 року, а отже правові підстави для звернення до слідчого судді з клопотанням про призначення експертизи відсутні. З огляду на викладене вище, скарга підлягає частковому задоволенню, а прийняте прокурором рішення про відмову у задоволенні клопотання - скасуванню. Керуючись ст.ст. 303-308 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_3 на постанову від 12 червня 2018 року прокурора Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 про відмову в задоволенні клопотання про призначення експертизи у кримінальному провадженні №0002071 від 25.07.2017 року, задовольнити частково.
Скасувати постанову від 12 червня 2018 року прокурора Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 про відмову в задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_3 про призначення експертизи.
В задоволенні іншої частини скарги відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: слідчий суддя ОСОБА_1