пр. № 1-кс/759/3084/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 липня 2018 рокуслідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі: ОСОБА_2 за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_3 , розглянувши клопотанняпро накладення арешту старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005862 від 21.07.2018 року за ознаками складу злочину, передбачених ч. 3 ст.15, ч. 2 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005862, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.07.2018, за ознаками злочину, передбаченого 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

Слідчий зазначив, що досудовим рослідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 21.07.2018, приблизно о 05.00 год.,знаходячись по просп. Перемоги, 139-А, в м. Києві, за попередньою змовою групою осіб, проник в середину телефонного колодязя, звідкинамагавсятаємновикрастичужемайно, яке належить ПАТ «Укртелеком», на загальну суму 1368 грн. 15 коп (без ПДВ), але свійзлочин не довів до кінця з причин, що не залежаливідйоговолі.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , за попередньою змовою з трьома невстановленими досудовим розслідуванням особами, вирішив вчинити крадіжку чужого майна, з метою реалізації якої останній взяв із собою сумку, в якій знаходились ніж і труборіз, та разом із вищезазначеними невстановленими особами прибули до просп. Перемоги, де, неподалік будинку, розташованого по просп. Перемоги, 139-А в м. Києві, виявили телефонний колодязь, в якому знаходились телефонні кабелі, належні ПАТ «Укртелеком».

Слідчий зазначив, що в подальшому, з метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на таємне викрадення чужого майна, розприділивши ролі таким чином, що ОСОБА_5 спуститься в середину вищевказаного телефонного колодязя, а троє інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб спостерігатимуть за його діями назовні, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, переслідуючи корисливу мету, направлену на таємне викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, скориставшись тим, що за їхніми діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_5 близько 05 години 21.07.2018 року,спустився в середину телефонного колодязя, розташованого неподалік будинку по просп.Перемоги, 139-А, в м. Києві, де за допомогою труборіза відрізав шматок належного ПАТ «Укртелеком» кабелю ТЗГ 12х4х0,9 довжиною 1,2 м. загальною вартістю 474 грн. 78 коп. (без ПДВ) та шматок кабелю ТПП 600х2х0,32 довжиною 1,22 м. загальною вартістю 893 грн. 37 коп., а всього на загальну суму 1368 грн. 15 коп., які поклав на поверхню та, продовжуючи виконувати свої злочинні дії, спрямовані на доведення злочину до кінця, вирішив піднятись з колодязя назовні та залишити місце вчинення злочину, з метою подальшого розпорядження викраденим майном, однак в цей час був затриманий працівниками ТОВ «ОхоронийХолдінг», не виконавши всіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, а невстановлені особи з місця вчинення злочину втекли.

Слідчий зазначив, що під час відпрацювання місця події, а саме: ділянки території, розташованої по пр. Перемоги, 139-А в м. Києві, встановлено, що ОСОБА_5 разом з трьома невстановленими особами відрізав за допомогою ножа і труборіза шматок телефонного кабелю, який намагався таємно викрасти.

Крім цього, протоколом огляду місця події від 21.07.2018 оглянуто та опечатано вказані труборіз і предмет, схожий на ніж, які мають значення як речові докази, а також для встановлення обставин у вказаному кримінальному провадженні та призначення ряду криміналістичних експертиз.

Вказані труборіз і предмет, схожий на ніж визнано речовими доказами, може бути використаною як докази обставин у кримінальному провадженні.

Згідно чинного Кримінального процесуального законодавства України тягар доказування перед слідчим суддею, судом наявності підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого та прокурора як на суб`єктів, які здійснюють кримінальне провадження, а тому вони мають обґрунтувати необхідність застосування заходів його забезпечення.

Враховуючи вищевказані обставини кримінального провадження є підставою у зв`язку з якими потрібно здійснити накладення арешту на труборіз і предмет, схожий на ніж, які здобуті у результаті його вчинення (злочинним шляхом), та у разі незастосування цього заходу зумовить труднощі чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майноможе бути приховане.

Слідчий зазначив, що водночас, майно на яке необхідно накласти арешт, містять відомості, які можуть бути доказами під час судового розгляду шляхом проведення криміналістичних експертиз, а також інші відомості про обставини вчиненого кримінального правопорушення, які потребують виявлення та фіксації для виконання завдань кримінального провадження.

Слідчий зазначив, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав щодо накладення арешту на майно:труборіз і предмет, схожий на ніж, зметою швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, до набрання судовим рішенням законної сили та проведення ряду криміналістичних експертиз.

Згідно ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
3. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
4. Арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
5. У невідкладних випадках і виключно з метою збереження речових доказів або забезпечення можливої конфіскації чи спеціальної конфіскації майна у кримінальному провадженні щодо тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за погодженням прокурором, може бути накладено попередній арешт на майно або кошти на рахунках фізичних або юридичних осіб у фінансових установах. Такі заходи застосовуються строком до 48 годин. Невідкладно після прийняття такого рішення, але не пізніше ніж протягом 24 годин, прокурор звертається до слідчого судді із клопотанням про арешт майна.
Якщо у визначений цією частиною строк прокурор не звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна або якщо в задоволенні такого клопотання було відмовлено, попередній арешт на майно або кошти вважається скасованим, а вилучене майно або кошти негайно повертаються особі.
6. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
7. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
8. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.
Слідчий в судове засідання з`явилася, клопотання підтримала та просила задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, слідчий проводить огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Слідчим суддею встановлено, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі і документи мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

В зв`язку із викладеним, керуючись ст. ст. 36, 131, 132, 170, 171 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , - задовольнити.

Накласти арешт майно, а саме: труборіз і предмет, схожий на ніж.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена через суд, який ухвалив судове рішення протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1