Справа № 645/4863/18
Провадження № 1-кс/645/1613/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2018 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 00001944 від 21 серпня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події від 21.08.2018 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на пару кросівок зі слідами речовини бурого кольору.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначав, що 21.08.2018року за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з тілесними ушкодженнями в області голови.

За даним фактом СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001944 від 21.08.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 21.08.2018 року в період часу з 13 год. 09 хв. по 13 год. 50 хв. слідчим було проведено огляд квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де зареєстрований та проживає ОСОБА_6 , 1976 року народження.В ході огляду місця події було виявлено та вилучено пару кросівок зі слідами речовини бурого кольору, які належать ОСОБА_7 .
Враховуючи, що вилучені вищезазначені речі в подальшому можуть мати доказове значення у кримінальному провадженні та будуть визнані речовими доказами, що сприятиме розкриттю кримінального правопорушення та притягненню винних осіб до кримінальної відповідальності,а також мати важливе значення для встановлення істини під час досудового розслідування, у зв`язку із чим слідчий просив накласти на них арешт.

В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши думку слідчого, вивчивши документи та матеріали, якими останній обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вважає необхідним зазначити наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, за умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що згідно протоколу огляду місця події від 21.08.2018 року в період часу з 13 год. 09 хв. по 13 год. 50 хв. слідчим було проведено огляд квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де зареєстрований та проживає ОСОБА_6 , 1976 року народження. В ході огляду місця події було виявлено та вилучено пару кросівок зі слідами речовини бурого кольору, які належать ОСОБА_7 .

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, якщо є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Таким чином, мається правова підстава, передбачена п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події від 21.08.2018 року.

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події 21.08.2018 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на пару кросівок зі слідами речовини бурого кольору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1