УКРАЇНА
Апеляційний суд Житомирської області
Справа №279/311/18 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.422 КПК Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
17 вересня 2018 року Апеляційний суд Житомирської області в складі:
головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря ОСОБА_5 ,
за участю: прокурора ОСОБА_6 ,
адвоката ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі матеріали судового провадження №279/311/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Лугинського районного суду Житомирської області від 05 вересня 2018 року,-,-
-лікеро-горілчані напої, зокрема: горілка «Златогор чиста сльоза горілка особлива 1896» об`ємом 0,1 Б(л.) в кількості 17 пляшок, на яких наявні марки акцизного збору; бальзам «Давній Рецепт 9 сил Бальзам Златогор» об`ємом 0,5 Б(л.) в кількості 45 пляшок, на яких наявні марки акцизного збору; бальзам «Давній Рецепт 9 сил Бальзам Златогор» об`ємом 0,25 Б(л.) в кількості 35 пляшок, на яких наявні марки акцизного збору; горілка «Златогор 1896 чиста сльоза горілка особлива» об`ємом 0,5 Б(л.) в кількості 5 пляшок, на яких наявні марки акцизного збору;
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення адвоката ОСОБА_7 в підтримку апеляційних вимог ОСОБА_8 , думку прокурора, який просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, перевіривши матеріали кримінального провадження, а також ухвалу слідчого судді в межах, передбачених ст.404 КПК України, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Як слідує з клопотання про арешт майна органом досудового розслідування встановлено, що 15.01.2018 до управління захисту економіки в Житомирській області ДЗЕ НП України надійшла заява ОСОБА_10 щодо неправомірних дій невстановлених осіб, які здійснюють реалізацію неякісних тютюнових виробів та горілчаних напоїв на території міста Коростеня Житомирської області з підробленими марками акцизного податку, надавши в додаток до заяви три пачки цигарок, придбаних в магазинах міста Коростень.
23.01.2018 надані заявником ОСОБА_10 три пачки цигарок з марками акцизного податку ТВ ЗФ 25 АКАВ 921996 17/1, ТВ БФ 26 ААТЇ 901379 16/4 та ТВ БФ 26 ААТЇ 904174 16/4 були направлені для проведення експертного дослідження до Міністерства фінансів України.
Згідно акту Міністерства фінансів України №008-02-18 від 02 лютого 2018 року, вищеперераховані марки акцизного податку державним підприємством «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів» не виготовлялись і є підробленими.
Крім цього, під час проведення досудового розслідування 15.03.2018 на підставі постанови прокурора Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_6 про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину у формі контрольованої закупки, працівниками Управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України за участю ОСОБА_10 проведено контрольовану закупку тютюнового виробу у торговельній точці, яка розташована за адресою: Житомирська область, м. Коростень, вул.Героїв Небесної сотні (Табукашвілі),25.
20.04.2018 закуплена пачка цигарок з вказаною маркою акцизного податку направлена до Міністерства фінансів України з метою проведення експертизи марки акцизного податку.
Відповідно до отриманого акту експертизи марка акцизного податку державним підприємством «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів» не виготовлялась і є підробленою.
З метою припинення неправомірної діяльності, щодо розповсюдження продукції з марками акцизного податку, які є підроблені та перебувають у незаконному обігу 10.08.2018 в період з 09 год.17 хв. до 14 год. 16 хв. на підставі ухвали слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19 липня 2018 проведено обшук магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: Житомирська область, м. Коростень, вул.Героїв Небесної сотні (Табукашвілі),25 в ході проведення якого було виявлено та вилучено речі та документи, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, які мають значення для досудового розслідування та можуть бути доказами під час судового розгляду кримінального провадження.
Виходячи з цього, 10 серпня 2018 року речі і документи вилучені в ході обшуку у магазині та підсобних приміщеннях за адресою: АДРЕСА_1 , визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
13 серпня 2018 року слідчий СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області лейтенант поліції ОСОБА_9 , за погодженням прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_11 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучене в ході проведення обшуку в приміщенні магазину за адресою: АДРЕСА_1 , яке ухвалою слідчого судді Лугинського районного суду Житомирської області від 05.09.2018 року було задоволено, з чим погоджується і апеляційний суд.
Так, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як вбачається з матеріалів провадження, слідчий СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області лейтенант поліції ОСОБА_9 , звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів.
Так, відповідно до постанови про визнання речових доказів від 10 серпня 2018 року (а.п.26-29), майно, вилучене під час обшуку 10 серпня 2018 року в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , визнано у даному кримінальному провадженні речовими доказами.
Враховуючи те, що майно, зазначене у вказаній постанові набуло статусу речового доказу, апеляційний суд дійшов до висновку про відповідність клопотання вимогам ст.171 КПК України та достатність правових підстав для його задоволення.
Таким чином, всупереч доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що слідчий суддя суду першої інстанції мав всі обґрунтовані правові підстави, з огляду на ч.3 ст.170 КПК України, для накладення арешту на речі та документи, вилучені під час обшуку 10 серпня 2018 року в магазині «Марсель» в м.Коростень.
На переконання апеляційного суду, накладання слідчим суддею арешту на вище зазначене майно є виправданим на цьому етапі розслідування кримінального правопорушення, а з огляду на потреби досудового розслідування є виправданою й співрозмірність втручання у права та інтереси власника майна.
Твердження ОСОБА_8 про те, що проведення обшуку припало на робочий час, і таким чином, завдало їй істотної шкоди, не може бути визнано обґрунтованим, оскільки застосування будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, є втручанням у права і свободи особи, проте таке втручання можливе в разі того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступень втручання, що у цьому випадку і мало місце, з огляду на ненадання апелянтом, відомостей про повне блокування роботи магазину.
Крім того, апеляційний суд зважає і на те, що слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою, для застосування відповідного заходу забезпечення кримінального провадження.
З урахуванням цього, апеляційні твердження скаржника щодо незгоди з проведеними у провадженні експертизами, відсутністю ознак кримінального правопорушення, відсутності оголошеної підозри, тощо, є безпідставними.
Що стосується апеляційних посилань скаржника ОСОБА_8 на грубі порушення досудового розслідування, а саме не внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, апеляційний суд знаходить їх безпідставними.
Разом з цим, як вбачається зі змісту протоколу обшуку від 10 серпня 2018 року (а.п.83-93), обшук проведено із залученням власника магазину ОСОБА_12 (а.п.12), із застосуванням відеофіксації, без участі захисника, оскільки у відповідності до ч.3 ст.236 КПК України, проведення такої процесуальної дії як обшук не вимагає його обов`язкового залучення, тобто вище зазначений протокол відповідає вимогам ст.ст.223, 233-236 КПК України.
Крім того, апеляційний суд вважає безпідставними й апеляційні доводи скаржника щодо незаконного поновлення слідчим суддею процесуального строку звернення органу досудового розслідування з клопотанням про арешт майна до суду.
Згідно до вимог ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Частиною 7 ст.115 КПК України, передбачено, що при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи
При цьому, як вбачається з матеріалів провадження, 10.08.2018 (пятниця) в період з 09 год.17 хв. до 14 год. 16 хв. у магазину «Марсель» за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено вище зазначені майно та документи.
Слідчий СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області лейтенант поліції ОСОБА_9 звернувся з клопотанням про арешт майна до слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області 13 серпня 2018 року (понеділок наступний робочий день), тобто в процесуальний строк передбачений ч.5 ст.171 КПК України.
Отже, слідчий суддя, приймаючи рішення про поновлення слідчому поліції процесуального строку звернення з клопотанням, дотримався вказаних вимог кримінального процесуального кодексу.
За таких обставин, оскаржена ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, підстави для її скасування відсутні.
Керуючись ст.ст.404, 407, 422 КПК України, апеляційний суд, -
п о с т а н о в и в:
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :