Справа № 754/8266/18
У Х В А Л А
Іменем України

09 жовтня 2018 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2

ОСОБА_3

за участю секретаря - ОСОБА_4

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду м. Києва обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000273 від 15 березня 2018р. відносно обвинуваченого

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України, -

за участю сторони обвинувачення - прокурора ОСОБА_6

сторони захисту - захисника ОСОБА_7

обвинуваченого - ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України надійшов до суду з прокуратури міста Києва.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, прийняти цивільний позовом в інтересах держави в особі Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про відшкодування збитків, завданих злочином.

Захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_5 не заперечували проти призначення судового розгляду, заперечували проти прийняття цивільного позову.

Вислухавши прокурора, захисника, обвинуваченого, суд вважає необхідним призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Суд вважає, що цивільний позов прокурора прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту патрульної поліції Національної поліції України не відповідає вимогам Цивільного процесуального Кодексу України та підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 175 ЦПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.
Згідно п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Ці вимоги закону прокурором не виконані.

В позовній заяві не обґрунтовано, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, не зазначені підстави для звернення прокурором з позовом в інтересах Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, якому було завдано збитки, а також не доведено неможливість здійснення Департаментом патрульної поліції Національної поліції України захисту цивільних прав та інтересів.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_7 заявив клопотання про розгляд кримінального провадження судом присяжних.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання захисника.
Прокурор не заперечував проти клопотання захисника.
Згідно ч. 2 ст. 384 КПК України обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, під час підготовчого судового засідання має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього судом присяжних.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання захисника про розгляд кримінального провадження судом присяжних відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, за яке може бути призначено покарання у виді довічного позбавлення волі, підлягає задоволенню.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні звернувся з клопотанням про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, не працює, не має міцних соціальних зв`язків, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13 серпня 2018р. відносно ОСОБА_5 було продовжено строк тримання під вартою на шістдесят днів до 12 жовтня 2018р.

Захисник ОСОБА_7 заперечував проти клопотання прокурора, посилаючись на його необґрунтованість, відсутність підтвердження ризиків, на які посилається прокурор в клопотанні, просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд вважає, що клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. ст. 128, 183, 197, 199, 314, 315, 369, 384 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000273 відносно ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України у відкритому судовому засіданні на 18 жовтня 2018р. на 14 год. 30 хв. в приміщенні суду.

Повернути прокурору відділу прокуратури міста Києва позовну заяві в інтересах держави в особі Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про відшкодування збитків, завданих злочином.
Клопотання прокурора прокуратури міста Києва ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 24 год. 07 грудня 2018р.

На підставі ч. 3 ст. 31 КПК України та положень Параграфу 2 Глави 30 КПК України проводити судовий розгляд кримінального провадження судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних.
Секретарю судового засідання здійснити виклик присяжних у кількості семи осіб, які визначаються автоматизованою системою документообігу суду з числа осіб, які внесені до списку присяжних.
Викликати в судове засідання прокурора, потерпілих, захисника, обвинуваченого.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: