Справа №: 398/3012/18
провадження №: 1-кс/398/1029/18
УХВАЛА
Іменем України

"20" серпня 2018 р. Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , слідчого СВ Олександрійського ВП ГУНП України в Кіровоградській області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Олександрія Кіровоградської області, громадянина України, розлученого, який має на утриманні неповнолітню дитину,не працює, з середньо-спеціальною освітою, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України по кримінальному провадженню №0002335, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Клопотання мотивоване тим, ОСОБА_6 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченого ч. 3 ст. 186 Кримінального кодексу України за таких обставин.

17 серпня 2018 року близько 16.00 години ОСОБА_6 , перебуваючи біля будинку магазину «Файно Маркет», що знаходиться за адресою: м. Олександрія, вул. 6-го Грудня, 139, зустрівся з раніше знайомим ОСОБА_7 . Під час спілкування у ОСОБА_7 та ОСОБА_6 виник спільний злочинний умисел, направлений на відкрите заволодінням чужим майном, поєднаного з проникненням у житло. Реалізуючи злочинний умисел, діючи умисно, з корисливих спонукань, маючи на меті незаконне заволодіння чужим майном, прибули за адресою: АДРЕСА_2 , до житла ОСОБА_8 . В подальшому, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 з метою реалізації злочинного умислу, через вхідні двері квартири, які їм відчинила ОСОБА_8 , проникли до вказаного домоволодіння. В приміщенні квартири ОСОБА_7 та ОСОБА_6 відкрито заволоділи грошовими коштами у сумі 10 000 гривень, мобільним телефоном марки «Samsung Galaxy S7» IMEI: НОМЕР_1 , придбаний за 8 400 грн. 00 коп. та мобільним телефоном марки «Xiaomi Redmi» IMEI: НОМЕР_2 , придбаний за 4 799 грн. 00 коп., які належали ОСОБА_8 .З викраденим майном з місця злочину ОСОБА_7 та ОСОБА_6 зникли та розпорядилися викраденим на власний розсуд, завдавши потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 23199 грн. 00 грн.

В діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 3 ст.186 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 підтверджується зібраними в кримінальному провадженню доказами:

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення потерпілої ОСОБА_8 від 17.08.2018 року;

- протоколом огляду місця події від 18.08.2018 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 18.08.2018 року;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 18.08.2018 року;

- протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_8 . від18.08.2018 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.08.2018 року;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_8 від 18.08.2018 року, де вона вказала на ОСОБА_6 як на особу, яка вчинила кримінальне правопорушення;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 від 18.08.2018 року, де він вказав на ОСОБА_6 , як на особу, яка вчинила кримінальне правопорушення;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 18.08.2018 року;

В обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 покладається необхідність запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого, свідків , та вчинити інше кримінальне правопорушення.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 с. 186 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за вчинення якого передбачено у виді позбавленням волі на строк до 8 років .

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, за яке передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, а також наявність ризиків, котрі дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілого, а також можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

В судовому засіданні слідчий зазначив, що відносно ОСОБА_6 необхідно обрати запобіжний захід тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Прокурор підтримав клопотання, вважає, що воно підлягає задоволенню, так як підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, діяв відкрито за попередньою змовою з ОСОБА_7 , потерпіла вказала на нього, як на особу, яка причетна до вчинення даного злочину. Підозрюваний може ухилитись від досудового слідства, впливати на потерпілу та свідків. Тому з урахуванням даних обставин до підозрюваного можливо застосувати саме запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрюваний не підтвердив факт вчинення злочину, просив не застосувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою, так як він не буде ухилятися від досудового слідства і з`являтися на виклики слідчого.

Захисник підтримав думку підозрюваного, вважаючи, що останньому можливо обрати більш м`який запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, так як не обґрунтовані заявлені ризики.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та захисника ОСОБА_5 , прихожу до висновку про наявність підстав для задоволення даного клопотання частково.

19 серпня 2018 року ОСОБА_6 в присутності захисника було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, то суд бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, №182).

Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду з прав людини, оскільки обставини зафіксовані в протоколах слідчих дій в сукупності містять достатньо даних, які дають можливість зробити висновок про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України.

Від слідчого судді, на початковій стадії досудового розслідування, не вимагається визначати правильність кваліфікації, а також достатність, належність, допустимість, достовірність доказів. Остаточною оцінкою доказів займається суд під час судового провадження. Для вирішення цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконали слідчий з прокурором.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України, який є тяжким злочином. За вчинення зазначеного кримінального правопорушення передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, а тому враховуючи ступінь тяжкості вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення та суворість можливого покарання, а також те, що підозрюваний не працює, не має постійних доходів, відсутність міцних соціальних зв`язків , існує ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілого, а також можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПКУкраїни передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Наявність підозри ОСОБА_6 у скоєнні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років не є визначальною вимогою для суду щодо обов`язкового застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту. Зазначене підтверджується практикою Європейського Суду з прав людини зокрема рішенням у справі «Мамедова проти Росії» від 01.06.2006 року.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ст. ст. 12, 177 КПК України, право на свободу та особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Враховуючи те, що запобіжним заходом обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винною у вчиненні злочину, а тому обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виключним і найбільш суворим запобіжним заходом і застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Прокурором не доведено, а у клопотанні слідчого відсутнє належне обґрунтування стороною обвинувачення обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, який є найбільш суворим видом запобіжних заходів, визначених в ст. 176 КПК України і недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Разом з тим, слідчий суддя при визначенні виду запобіжного заходу ,враховує, щоОСОБА_6 має постійне місце проживання, є співвласником квартири , в якій проживає, має неповнолітню доньку ,раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, розлучений, офіційно не працевлаштований, на обліку в лікарів нарколога та психіатра не перебуває, потребує лікування.При цьому слідчий суддя враховує і ступінь участі підозрюваного у вчиненні даного злочину.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що достатнім для запобігання ризикам, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України буде обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки саме цей запобіжний захід повністю забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Окрім цього, застосовуючи, щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту ,слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 131 132, 176 178, 181, 193 197, 202, 372 КПК України, слідчий судя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського ВП ГУНП України в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 2 (два місця), тобто з 20.08.2018 року до 20.10.2018 року включно.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати квартиру АДРЕСА_3 , у нічний період доби з 19.00 год. до 08.00 год. ранку.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти про зміну місця проживання слідчого, прокурора або суд;

- не відлучатися із м. Олександрії Кіровоградської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілою по кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали з 20 серпня 2018 року до 20 жовтня 2018 року включно.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинувачений, який був затриманий, негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

Виконання ухвали покласти на Олександрійське ВП ГУНП України в Кіровоградській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 положення ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме: працівники поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1