ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4159/18
провадження № 1-кс/753/1229/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" березня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

слідчий суддя ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 , по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002043 від 07.03.2018, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Цаленджиха Грузія, грузина, громадянина Грузії, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого (зі слів),

за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Дарницького районного суду м. Києва подано клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 , погодженого з процесуальним керівником, про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002043 від 07.03.2018 року, за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст.185 Кримінального кодексу України.

Суд перевіривши надані матеріали клопотань, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думку підозрюваного, захисників та прокурора, встановив наступне.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам статті 184 КПК України.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що ОСОБА_6 , за попередньою змовою з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , скоїв умисне кримінальне правопорушення проти власності, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене за попередньою змовою групою осіб, а саме 07.03.2018 року близько 15:00 години перебували в автомобілі марки Ауді, д.н.з. НОМЕР_1 , за адресою: м. Київ, пр.-т Григоренка, 36-Б, де, побачили припаркований автомобіль марки Рено Мастер, д.н.з. НОМЕР_2 . Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_6 вийшов з автомобіля марки Ауді, д.н.з. НОМЕР_1 та попрямував до автомобіля марки Рено Мастер, д.н.з. НОМЕР_2 . В подальшому, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , перебуваючи у автомобілі марки Ауді, д.н.з. НОМЕР_1 , з метою спостереження за обстановкою та недопущення затримання ОСОБА_6 , сторонніми особами, у той час, коли ОСОБА_6 підійшовши до автомобіля марки Рено Мастер, д.н.з. НОМЕР_2 , шляхом вільного доступу, таємно, з корисливих мотивів викрадав з салону вказаного автомобілю чоловічу шкіряну сумку «Екко», коричневого кольору вартістю 5000 гривень, в якій знаходилися документи на ім`я ОСОБА_11 , гаманець шкіряний, вартістю 2000 гривень, грошові кошти в сумі 619 гривень, номіналами по 500, 50, 20, 2, 1 гривень, грошові кошти в сумі 200 доларів США, номіналами по 100 доларів США (станом на 07.03.2018 по курсу НБУ 26,348957 дорівнює 5269 гривень 79 коп.), тим самим реалізувавши спільну злочинну змову.

Після чого, ОСОБА_6 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , зникли з місця злочину, чим заподіяли потерпілому ОСОБА_11 матеріальний збиток на загальну суму 12888 гривень 79 коп., і маючи реальну можливість розпорядитися викраденим майном на свій розсуд, в результаті переслідування були затримані співробітниками поліції.

Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене за попередньою змовою групою осіб.

В клопотанні зазначені ризики, що ОСОБА_6 , може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Оскільки ризики, зазначені вище, мають високий ступень, у зв`язку з чим інша міра запобіжного заходу окрім тримання під вартою не зможе забезпечити дотримання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та усунути вказані ризики, слідчий просив клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання з підстав зазначених в ньому.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри в інкримінованому його підзахисному злочині, не достатність обґрунтування ризиків застосування найсуворішого запобіжного заходу, у зв`язку цим просив застосувати менш суворий запобіжний захід.

Підозрюваний заперечував проти обрання такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, підтримав позицію свого захисника.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_6 , за попередньою змовою з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , скоїв умисне кримінальне правопорушення проти власності, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене за попередньою змовою групою осіб, а саме 07.03.2018 року близько 15:00 години перебували в автомобілі марки Ауді, д.н.з. НОМЕР_1 , за адресою: м. Київ, пр.-т Григоренка, 36-Б, де, побачили припаркований автомобіль марки Рено Мастер, д.н.з. НОМЕР_2 . Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_6 вийшов з автомобіля марки Ауді, д.н.з. НОМЕР_1 та попрямував до автомобіля марки Рено Мастер, д.н.з. НОМЕР_2 . В подальшому, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , перебуваючи у автомобілі марки Ауді, д.н.з. НОМЕР_1 , з метою спостереження за обстановкою та недопущення затримання ОСОБА_6 , сторонніми особами, у той час, коли ОСОБА_6 підійшовши до автомобіля марки Рено Мастер, д.н.з. НОМЕР_2 , шляхом вільного доступу, таємно, з корисливих мотивів викрадав з салону вказаного автомобілю чоловічу шкіряну сумку «Екко», коричневого кольору вартістю 5000 гривень, в якій знаходилися документи на ім`я ОСОБА_11 , гаманець шкіряний, вартістю 2000 гривень, грошові кошти в сумі 619 гривень, номіналами по 500, 50, 20, 2, 1 гривень, грошові кошти в сумі 200 доларів США, номіналами по 100 доларів США (станом на 07.03.2018 по курсу НБУ 26,348957 дорівнює 5269 гривень 79 коп.), тим самим реалізувавши спільну злочинну змову.

Після чого, ОСОБА_6 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , зникли з місця злочину, чим заподіяли потерпілому ОСОБА_11 матеріальний збиток на загальну суму 12888 гривень 79 коп., і маючи реальну можливість розпорядитися викраденим майном на свій розсуд, в результаті переслідування були затримані співробітниками поліції.

07.03.2018 року о 15 год. 20 хв., ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст.208 КПК України

08.03.2018 року йому було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (див рішення «Чеботарь проти Молдови»), яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Всупереч доводам сторони захисту, зазначені в клопотанні обставини підозри ОСОБА_6 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні мають місце та підтверджується сукупністю достатніх для цього етапу розслідування доказів.

Разом з тим, у відповідності до статті 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про практику Суду як джерело права. У частині 5 ст. 9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

При цьому рішення Європейського суду з прав людини містять положення відносно того, що посилання на тяжкість обвинувачень як головний чинник при оцінці ймовірності того, що підозрюваний переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини - є недостатнім.

Таким чином, оцінюючи в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК Україин, а саме: тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, характеризуючі дані підозрюваного, його майновий стан, міцність його соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає доведеним існування ризиків та необхідним застосування до останнього запобіжного заходу як такого.

В той же час, згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Оскільки, прокурором у клопотанні не були доведені обставини, зазначені у п. 3 ч.1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити.

Перевіривши доводи клопотання на предмет наявності ризиків, вважаю, що одного лише зазначення в клопотанні про застосування запобіжного заходу про те, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, без достатнього обґрунтування, є недостатнім.

За таких обставин, необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає, а тому, враховуючи дані про особу підозрюваного в їх сукупності, те, що органом досудового розслідування та прокурором належним чином не доведено, що ОСОБА_6 притягнути до кримінальної відповідальності та йому вручена підозру у вчиненні іншого злочину, з урахуванням вище вказаних обставин, вважаю за необхідне, застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави 200 000 грн., який в повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 193-194, 196-198, 309, 369, 372, 395 КПК України, статтями 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 15 год. 20 хв. 07.03.2018 року по 05.05.2018 року.

Визначити розмір застави в сумі 200 000 грн. (двісті тисяч гривень 00 коп.), яка може бути внесена на депозитний рахунок та надати документ, що підтверджує внесення застави до Дарницького районного суду міста Києва.

У разі внесення розміру застави в сумі 200 000 грн. (двісті тисяч гривень 00 коп.), заставодавцем (підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та зобов`язати:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора та/або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

4) утриматися від спілкування з потерпілим та свідками.

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 05.05.2018 року включно.

Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити родичів ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про взяття його під варту.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державного департаменту України з питань виконання покарань.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державного департаменту України з питань виконання покарань має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Дарницького районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратури № 2.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення, а підозрюваний в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: ОСОБА_12