У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 квітня 2018 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , представника МПП «Мінітранс» ОСОБА_6 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгороді кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 квітня 2016 року за № 0000077 про обвинувачення:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів, українця, громадянина України, раніше не судимого, працюючого водієм у МПП МІНІТРАНС, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває на розгляді кримінальне провадження внесеному у Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000077 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Обвинувальний акт з додатками відносно ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України надійшов до Ужгородського міськрайонного суду. Дане кримінальне провадження знаходилось в провадженні судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_7 ..

У зв`язку із припиненням строку п`ятиричних повноважень судді ОСОБА_7 та, відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду 13.02.2017 року був призначений повторний перерозподіл матеріалів даного кримінального провадження, після проведення якого був визначений суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 ..

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає. Окрім того, в підготовчому судовому засіданні прокурор подав заперечення на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 12 жовтня 2016 року про призначення у кримінальному провадженні № 0000077 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, комплексної судово-медичної і транспортно-трасологічної експертизи, проведення якої доручено експертам Львівського НДІСЕ та судово-медичним експертам Ужгородського міжрегіонального відділення судово-медичної експертизи. Провідною установою при проведенні експертизи визначено Львівський НДІСЕ.

Захисник ОСОБА_5 під час проведення підготовчого судового засідання просив постановити ухвалу, якою повернути обвинувальний акт прокурору, оскільки такий не відповідає вимогам 291 КПК України, а саме не було вручено цивільний позов представнику МПП «Мінітранс».

В підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

В підготовчому судовому засіданні представник МПП «Мінітранс» ОСОБА_8 заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору. Клопотання мотивує тим, що під час досудового розслідування подано цивільний позов, який додається до обвинувального акту на 3 аркушах та додатки до такого на 5 аркушах, але йому не було вручено такий, та відступні розписки про отримання такого представником цивільного відповідача.

Прокурор заперечив щодо задоволення клопотань сторони захисту, просив призначити судовий розгляд на підставі даного обвинувального акту.

Судом належним чином неодноразово приймалися передбачені законом необхідні заходи щодо виклику в суд потерпілої та представника потерпілої залученого на досудовому розслідуванні. Однак, потерпіла ОСОБА_9 в судові засідання не з`являється, заяву про розгляд справи у її відсутності суду не надавала, прокурором явка потерпілої в судове засідання не забезпечена.

Згідно надісланого на адресу суду листа від адвоката ОСОБА_10 на досудовому розслідуванні ним представлялись інтереси потерпілої ОСОБА_9 , однак на даний час потерпіла не продовжила угоду про надання їй правової допомоги.

З врахуванням того, що межі розумних строків вичерпані, в розумінні ст..28 КПК України, а також, що судом вичерпано усіх заходів з метою здійснення належного повідомлення та забезпечення явки потерпілої та її представника в судове засідання, суд прийшов до висновку про можливість проведення підготовчого судового засідання у відсутності потерпілої.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали обвинувального акту та додані докази, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Згідно ст. 110 ч. 4 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам передбаченим ст. 291 КПК України.

Так, стаття 291 КПК України містить в собі вичерпний перелік відомостей, які мають міститися в обвинувальному акті. Зокрема, обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження. Частина третя та четверта зазначеної статті визначила, що обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

В підготовчому судовому засіданні, після виконання вимог ст. 342-345 КПК України дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи відносно ОСОБА_4 , суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду.

Суд вважає, що при складанні обвинувального акту вказано ознаки підозри та сформульоване обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

На стадії підготовчого провадження суд не вправі робити висновки щодо достатності чи недостатності доказів, їх належності чи неналежності.

Крім того, нормами п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України визначено, що підставою для повернення обвинувального акту є його невідповідність вимогам КПК України. Процесуальні порушення, як підстави для повернення обвинувального акта, нормами ст. 314 КПК України не передбачені.

Як вбачається зі змісту обвинувального акту, в ньому зазначено усі передбачені ч. 2 ст. 291 КПК України відомості. Стосовно змісту обвинувального акту у жодної із сторін кримінального провадження відсутні будь-які зауваження і судом першої інстанції не встановлено які саме відомості, передбачені ч. 2 ст. 291 КПК України, не зазначені в обвинувальному акті.

Суд враховує, що згідно ухвали Апеляційного суду Закарпатської області від 05.09.2017 року вказано, про помилкове посилання на недоліки реєстру матеріалів досудового розслідування. Згідно ст. 291 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування є лише додатком до обвинувального акту. Жодних вимог до реєстру матеріалів досудового розслідування вказана норма не містить. Таким чином, певні недоліки щодо оформлення такого додатку до обвинувального акту як реєстр матеріалів досудового розслідування не є підставою для повернення обвинувального акту прокурору. Щодо посилання на порушення ч.8 ст. 290 КПК України, внаслідок не відкриття матеріалів кримінального провадження цивільному відповідачу, колегія суддів вважає, що порушення зазначеної норми тягне за собою зовсім інші процесуальні наслідки, та відповідно до вимог КПК України не є підставою для повернення обвинувального акту прокурору. Також вказано про безпідставне посилання на відсутність в обвинувальному акті відомостей про цивільного відповідача, оскільки ст. 291 КПК України не містить вимог щодо зазначення в обвинувальному акті даних про цивільного відповідача.

Угоди у кримінальному провадженні в порядку ст.ст. 468 470, 472 КПК України від учасників кримінального провадження до суду не надходило.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження немає.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити у відкритому судовому засіданні.

Відповідно до вимог ст. 309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

При цьому, ч. 3 ст. 309 КПК України визначено, що скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Розглядаючи заперечення прокурора, подані на ухвалу слідчого судді, суд виходить із того, що частиною 3 статті 309 КПК України передбачено право подати такі заперечення на рішення слідчого судді, які не підлягають оскарженню в апеляційному порядку на стадії досудового провадження, водночас суд першої інстанції не уповноважений надавати оцінку таким рішенням на стадії підготовчого судового провадження, визнавати незаконними такі ухвали, а також скасовувати їх у не передбачений процесуальним законом спосіб. Виходячи із наведеного, суд вважає за необхідне прийняти заперечення прокурора на вказану ухвалу.

Згідно наданим до суду обвинувальним актом, такий складений відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності, угоди не укладені, підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві не встановлено.

Цивільний позов потерпілою заявлений під час досудового розслідування.

Відповідно до ст.128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Поданий цивільний позив не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України (ст.119 ЦПК України в редакції, що діяла на час направлення цивільного позову ОСОБА_9 ).

Так, позивачем ОСОБА_9 не викладено у позові обставини, якими вона обгрунтовує позовні вимоги до МПП «Мінітранс» щодо стягнення матеріальної шкоди, не зазначені обставини та докази в підтвердження факту спричинення потерпілій матеріальної шкоди на загальну суму 7000 грн.; не вказано номер облікової картки платника податків позивача; не надано копії додатків до цивільного позову для вручення відповідачу; до позовної заяви не додані докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, не зазначено, докази які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Відповідно до ст. 121 ЦПК України (в редакції, що діяла на час направлення цивільного позову ОСОБА_9 ). позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З урахуванням вищенаведеного, цивільний позов ОСОБА_9 слід залишити без руху з наданням строку виправити вказані недоліки.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 128, 309, 314, 372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
Кримінальне провадження № 0000077 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 квітня 2016 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України., призначити до розгляду у відкритому судовому засіданні на 16 квітня 2018 року на 14 год. 00 хв.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Роз`яснити учасникам провадження про їх право ознайомлення з матеріалами кримінального провадження на підставі їх письмового клопотання.

Залишити без руху цивільний позов ОСОБА_9 до МПП «Мінітранс» про відшкодування шкоди. Повідомити ОСОБА_9 про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом 5 днів з часу отримання ухвали суду, шляхом надання суду належно оформленої позовної заяви та її копій. Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1