Справа № 404/6813/17
Номер провадження 1-кс/404/2194/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2017 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кіровоградського РВП КВП ГУНП в Кіровоградській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою по кримінальному провадженню 0001346 відносно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вишневка, Целіноградської області, Казахстан, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, проживаючого без реєстрації в АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 01.10.2014 року за ч.3 ст.185 КК України до 4 років позбавлення волі; 06.06.2017 року, Ленінським районним судом м. Кіровограда звільненого умовно-достроково з не відбутим строком покарання 11 місяців,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , якому вручено повідомлення про підозру в тому, що він: 03.10.2017 року, близько 21 год. 00 хв. за попередньою змовою з ОСОБА_6 , з приміщення та охоронюваної території племзаводу ДПДГ «Елітне», в с. Степове вул. Промислова 15, Кіровоградського району, Кіровоградської області, повторно таємно викрав майно товариства.

Слідчий з прокурором підтримали заявлені вимоги поданого ними клопотання.

ОСОБА_5 заперечив щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, так як: відсутні ризики невиконання процесуальних обов`язків, слідству він не перешкоджає, існує потреба працювати. Не вирішена можливість застосування менш суворих видів запобіжних заходів.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, зміст протоколів допиту свідків, представника потерпілого, огляду місця події, результати пред`явлення фотознімків для впізнання, речові докази, у сукупності містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 за ознаками ч.3 ст.185 КК України. Суто з об`єктивних причин, у перші дні від початку цього досудового розслідування, передчасно, дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перераховані обставини є завданням судового розгляду. Для вирішення заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав слідчий з прокурором.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки.

Так, злочин в якому пред`явлено повідомлення про підозру є: повторним, тяжким, умисним, корисливим, вчинений групою осіб. Посягає на суспільні інтереси - проти власності. Шкоду не відшкодовано. Судимість не знято та не погашено. Інкриміновані події мали місце в нічний час, з проникненням в період умовно-достркового звільнення від покарання.

Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Дії підозрюваного визначаються як заздалегідь сплановані, обдумані, ретельно законспіровані, вчинені групою осіб. Підозрюваний втратив соціальну адаптацію, відсутнє і законне джерело одержання доходу чи/або заробітної плати. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину в період умовно-дострокового звільнення. Тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні злочинів,- до шести років позбавлення волі, є підставою для продовження можливого переховування від слідства та суду. Переконаний, що відносно підозрюваного не може бути застосовано більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, через наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

У даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст.2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. На виконання п.2 ч.2 ст.183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_5 після обставин, в яких він підозрюється, вчинив умисні дії на приховування злочину, залишив місце пригоди, приховав речові докази, тобто свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі, що істотно підвищує ризик невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

У разі застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. Відстоювання власної правової позиції є передумовою початку впливу на свідків, представника потерпілого, а також знищенню чи перетворенню доказів, тобто ускладнить і затягне досудове розслідування. Така кваліфікуюча ознака як повторність, є проявом ігнорування принципу мирного володіння майном. Кількість судимостей та проміжок часу вчинення між ними дають підстави переконливо стверджувати про системний характер. Перебуваючи на волі, підозрюваний буде мати можливість допустити вчинення нових кримінальних правопорушень, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження. Відсутність законного джерела доходу є ризиком продовження тотожних злочинів. Менш суворі види запобіжних заходів не здатні забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_5 підозрюється у тяжкому злочині без застосування насильства, тому за правилами п.1 ч.4 ст.183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2017 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, кількість і тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні яких він підозрюється, правильним буде визначити підозрюваному саме такий розмір застави, як то вимагають положення п.п.1-3 ч. 5 ст.182 КПК України.

За правилами ст.209 КПК України, моментом затримання ОСОБА_5 буде вважатись час, коли останній підкорюючись правомірному наказу працівника правоохоронного органу був вимушений прослідувати для проведення процесуальних дій з його участю, тобто з моменту оголошення цієї ухвали.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на шістдесят днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, починаючи з 16 години 16 хвилини, 30 жовтня 2017 року.

Застосований запобіжний захід-тримання під вартою припиняє свою дію о 16 годині 16 хвилин, 28 грудня 2017 року.

Визначити ОСОБА_5 двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 32000 грн. (тридцять дві тисячі гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок 2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_5 по клопотанню 404/6813/17; 1-кс/404/2194/17, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу». У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 - прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1