Справа №345/3706/17
Провадження № 1-кс/345/942/2017
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10.11.2017 року м. Калуш
Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судвого засідання ОСОБА_2 , прокурора Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання захисника підозрюваного про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, яке надійшло до суду 08.11.2017, -
В С Т А Н О В И В:
8 листопада 2017 року до слідчого судді Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою на більш мякий запобіжний захід - домашній арешт у нічний час доби.
В обґрунтування клопотання, захисник посилається на те, що підозрюваний ОСОБА_4 в ході досудового розслідування активно сприяв розкриттю злочину та допомагав слідству. Зокрема, саме ОСОБА_4 на місце події викликав бригаду швидкої медичної допомоги та саме він повідомив правоохоронні органи про смерть потерпілого. Окрім того, 23.10.2017 він добровільно надав згоду на проведення огляду свого житла та вилучення його одежі, про що складено відповідний протокол.
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 раніше не судимий, на обліку в психіатра та нарколога не перебуває, позитивно характеризується за місцем проживання та за місцем колишньої роботи.
Також виключно позитивно характеризується особами з кола друзів, знайомих, сусідів та рідних. Наведене підтверджують допитані в якості свідків знайомі - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; сусіди - ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; родичі ОСОБА_17 ОСОБА_18 , ОСОБА_19 . Виключно позитивну характеристику підозрюваному дав ОСОБА_20 , який органом досудового розслідування визнаний потерпілим у даному кримінальному провадженні.
ОСОБА_4 одружений, має на утриманні неповнолітню дочку 7-ми років.
Згідно висновку судово-медичної експертизи від 25.10.2017 р., тілесних ушкоджень, які б свідчили про заподіяння підозрюваним ОСОБА_4 тілесних ушкоджень іншій людині не має.
Адвокат зазначає, що на даний час достатніх доказів, які б свідчили про те, що заявлені раніше ризики, які виправдовують тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, збереглись, не має, також стороною обвинувачення не здобуто даних про конкретні чинники та способи можливого ухилення особи від органів досудового розслідування та суду, негативного впливу на хід досудового розслідування.
Разом з цим, стороною обвинувачення чітко з`ясовано, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, утримує неповнолітню дочку, окрім того підтверджено міцність соціальних зв`язків підозрюваного та відсутність негативних даних щодо репутації підозрюваного, відсутність даних про його судимість.
Враховуючи наведене та посилаючись на практику ЄСПЛ, адвокат ОСОБА_5 просить слідчого суддю змінити запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженцю м. Калуша, жителю АДРЕСА_1 з тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло в нічний період доби; встановити для підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; утримуватися від спілкування з свідками у цьому кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України.
В судовому засіданні підозрюваний та його захисник клопотання підтримали, просили замінити запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту по місцю проживання в м. Калуші, посилаючись на викладені у клопотанні обставини.
Прокурор у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу, так як підозрюваний вчинив тяжкий злочин відносно свого рідного брата, а тому на даний час існують ризики, визначені ст.177 КПК України, зокрема, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування/суду та незаконно впливати на свідків, потерпілих у кримінальному провадженні.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про зміну запобіжного заходу підлягає задоволенню з наступних підстав.
Слідчим суддею встановлено, що 23.10.2017 о 16.25 год. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України. 24.10.2017 йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Ухвалою слідчого судді Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 25.10.2017 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.
Підставою застосування та продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 слугувала наявність обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органів досудового розслідування і суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обовязків, передбачених частиною пятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Частиною 1 статті 22 КПК України, передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України, слідчий суддя, зберігаючи обєктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації учасниками їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обовязків. В тому числі, у ході судового засідання прокурор зобовязаний доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, тобто у будь-якому разі суд зобовязаний зясувати наявність та характер ризиків, які обґрунтовують доцільність та правомірність подальшого обмеження прав людини у кримінальному провадженні, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш мякий.
Між тим, слід звернути увагу, що запобіжний захід не є мірою покарання, а спрямований на забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обовязків; запобігання спробам будь-якого перешкоджання здійсненню кримінального провадження; забезпечення можливості виконання процесуальних рішень. При цьому одного лише посилання на можливість протидії підозрюваним досудовому розслідуванню є недостатнім, воно повинно підтверджуватись відповідними матеріалами, які містять незаперечні фактичні дані про таке. А спроби таким чином компенсувати недоліки та неповноту досудового розслідування шляхом жорсткості запобіжного заходу не можуть бути виправдані жодною метою.
Крім того, тяжкість обвинувачення не може слугувати єдиним обґрунтуванням продовження перебування особи під вартою, тому, окрім кваліфікації, слід визначати ризики (ст. 177 КПК України), інакше судові рішення щодо тримання під вартою не відповідатимуть вимогам практики ЄСПЛ і нормам КПК, оскільки в іншому випадку нівелюються вимога про дотримання законності у сфері обмеження права на свободу у кримінальному провадженні.
Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слід враховувати вимоги ст. 5 Конвенції, зокрема правову позицію ЄСПЛ у рішенні від 12.01.2012 у справі «Тодоров проти України», відповідно до якої для тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом тривалого строку.
Отже, суд зобовязаний враховувати обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК України, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК України, загальною підставою для тримання під вартою. Лише правова кваліфікація вчиненого, надана стороною обвинувачення, є недостатнім для цього і навіть наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть бути виправданням тривалого попереднього увязнення (правова позиція в рішенні ЄСПЛ у справі «Адамяк проти Польщі»).
При цьому відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому суду в разі продовження терміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимстаттею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Під час застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховано обґрунтованість підозри та наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, однак під час розгляду цього клопотання виявлено обставини, які вказують на те, що заявлені ризики зменшилися.
Зокрема, в судовому засіданні було допитано свідків: ОСОБА_19 , ОСОБА_8 , ОСОБА_18 та ОСОБА_17 , які є близькими родичами підозрюваного та потерпілого, охарактеризували підозрюваного виключно з позитивної сторони, запевнили, що ОСОБА_4 є відповідальним, надзвичайно спокійним, ніколи не бив свого брата, а навпаки завжди опікувався ним, хотів вилікувати від алкоголізму, а також дали гарантії належної його поведінки на волі.
Твердження прокурора, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків чи потерпілого у кримінальному провадженню спростовується тим, що органом досудового розслідування здійснено допит свідків, які також характеризували підозрюваного ОСОБА_21 виключно з позитивної сторони. Вплив на потерпілого ОСОБА_20 зі сторони підозрюваного фактично неможливий, оскільки потерпіла сторона знаходиться за межами України. Також останній 26.10.2017 був допитаний в якості потерпілого та дав слідчому пояснення, щодо спростування вини ОСОБА_4 у нанесенні тілесних ушкоджень брату.
Враховуючи викладене, а також міцність соціальних звязків підозрюваного, стан здоровя підозрюваного, відсутність негативних даних щодо репутації підозрюваного, оцінюючи висновок експерта про відсутність тілесних ушкоджень, які б свідчили про заподіяння підозрюваним тілесних ушкоджень іншій людині, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання захисників про зміну запобіжного заходу підозрюваному та застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.
Разом з тим, таке звільнення має бути обумовлене гарантіями виконання процесуальних обовязків, тому слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного певні обов`язки.
Згідно ст. 181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Домашній арешт слід відбувати за місцем фактичного проживання підозрюваного та його сімї у м. Калуші. Слідчий суддя встановлює водночас строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах строку проведення досудового розслідування.
Згідно до вимог ч. 4 ст. 181 КПК України орган Національної поліції зобов`язаний негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчого.
Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, може забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків
З врахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194-196, 201, 309, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -
Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт щодо ОСОБА_4 задоволити.
Замінити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м.Калуша, жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання: квартиру АДРЕСА_2 , в період часу з 22.00 год по 07.00 год. наступного дня.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом;
-не відлучатися із м. Калуша та Калуського району, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та вїзд в Україну.
Звільнити ОСОБА_4 з-під варти негайно, у залі суду.
Розяснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право зявлятися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, повязаних із виконанням покладених на нього зобовязань, використовувати електронні засоби контролю.
Дані зобов`язання застосовуються з дати винесення ухвали 10.11.2017 до 24.12.2017 включно.
Порушення підозрюваним умов домашнього арешту має наслідком застосуванням більш суворого запобіжного заходу.
Ухвала підлягає негайному виконанню Калуським ВП ГУНП в Івано-Франківській області.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Івано-Франківської області протягом 5 (п`яти) днів з часу проголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали буде оголошено 14.11.2017 о 14.30 год.

Слідчий суддя: