печерський районний суд міста києва
Справа № 757/6763/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 лютого 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання сторони кримінального провадження № 0001418 від 13 травня 2018 року старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :
07 лютого 2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0001418 від 13 травня 2018 року старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України молодшого радника юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України радником юстиції ОСОБА_4 про арешт майна, а саме: житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001418 від 13 травня 2017 року, за підозрою ОСОБА_5 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи депутатом Кіровоградської обласної ради, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, шляхом зловживання довірою, заволодів грошовими коштами ПП «ТОВ Світ Олія» в особливо великому розмірі, на загальну суму 8,3 млн. гривень, за наступних обставин.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , зловживаючи довірою ОСОБА_6 , отримав від нього грошові кошти у сумі 8,3 млн. гривень використав їх не за призначенням, про що свідчить контрольована зустріч, яка відбулася 19 травня 2017 року у приміщенні ресторану «Mon Ami» за адресою: м. Київ, вул. Шовковична, 10. Під час вказаної зустрічі за участю ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , депутат Кіровоградської обласної ради ОСОБА_5 підтвердив свої незаконні наміри на заволодіння грошовими коштами ОСОБА_6 , при цьому роз`яснив, що грошові кошти, які він нібито брав у ОСОБА_6 з метою отримання прибутку він не мав наміру повертати та використав їх на придбання особистого майна і повернення боргів іншим особам.

Разом з тим, під час вказаної зустрічі ОСОБА_5 підтвердив придбання у період вчинення злочину автомобіля вартістю 18 000 доларів США (за курсом Національного банку України станом на 19 травня 2017 року складало 475 081,20 грн.) та земельної ділянки у Конча-Заспі під Києвом вартістю 1 млн. доларів США в розстрочку, та вніс за нього завдаток у сумі 250 000 доларів США (за курсом Національного банку України станом на 19 травня 2017 року складало 6 598 350,00 грн.).

Таким чином, дії ОСОБА_5 , свідчать про те, що він не маючи наміру повертати отримані від ПП «ТОВ «Світ Олія» грошові кошти, завершив свій злочинний умисел на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, отримавши грошові перекази від ПП «ТОВ Світ Олія» на загальну суму 8,3 млн. гривень, чим завдав зазначеній юридичній особі матеріальної шкоди на вказану суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину, тобто в особливо великому розмірі.

12 жовтня 2017 року, ОСОБА_5 в порядку ст. 278 КПК України повідомлено про підозру.

Цього ж дня підозрюваного оголошено в розшук.

16 листопада 2017 року на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2017 року ОСОБА_5 затримано.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна право власності на об`єкт нерухомого майна № 112645937 від 02 лютого 2018 року, підозрюваний ОСОБА_5 є власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
За викладених обставин, прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на вказане майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 , з метою недопущення його відчуження, оскільки санкція ч. 4 ст. 190 КК України передбачає конфіскацію майна як виду покарання та з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення (у випадку заявлення цивільного позову).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: конфіскації майна як виду покарання та з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення (у випадку заявлення цивільного позову), оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання сторони кримінального провадження № 0001418 від 13 травня 2018 року старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця Кіровоградської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме на: житлове приміщення житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1