Справа № 640/4415/18
н/п 1-кс/640/3098/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

- три предмети чорного кольору, схожих на телефонні кабелі, з металом жовтого кольору всередині;
- предмет, схожий на кухонний ніж з рукояткою зеленого кольору;
- предмет, схожий на канцелярський ніж з корпусом червоного кольору.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 20.03.2018 до СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від спеціаліста ПАТ "Укртелеком" про те, що 20.03.2018 близько 19-00 год невстановлена особа, діючи таємно, шляхом проникнення до підвального приміщення будинку за адресою: м. Харків, вул. Грозненська, б.46, викрала телефонний кабель довжиною приблизно 15 метрів, чим спричинила матеріальний збиток ПАТ «Укртелеком».
20.03.2018 о 19-00 год в порядку ст. 208 КПК України було затримано громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .
20.03.2018 в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Грозенська, 46, слідчим СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було вилучено: три предмети чорного кольору, схожих на телефонні кабелі, з металом жовтого кольору всередині; предмет, схожий на кухонний ніж з рукояткою зеленого кольору; предмет, схожий на канцелярський ніж з корпусом червоного кольору.
Вилучені в ході огляду місця події предмети оглянуто, визнано речовими доказами.
Слідчим зазначено, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також з метою збереження речових доказів та використання їх під час досудового розслідування, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні вилучене майно.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надала суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без її участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Представник ПАТ «Укртелеком», власника майна, у судове засідання не з`явився, судом вживались заходи щодо його повідомлення про час та місце розгляду клопотання слідчого, про що слідчим надано рапорт.
Неприбуття власника майна чи його представника у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Судом встановлено, що 22.03.2018 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилучених 20.03.2018 р. речей під час огляду місця події майна.
28 березня 2018 р. Харківською місцевою прокуратурою № 5 було отримано копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 22.03.2018 р. про повернення вищезазначеного клопотання слідчого ОСОБА_3 прокурору ОСОБА_4 для усунення недоліків, протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання ухвали слідчого судді, надіслане поштовим відправленням.
Після чого, 04.04.2018 р. до суду надійшло клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про накладення арешту на зазначене в клопотанні вилучене 20.03.2018 р. в ході проведення огляду місця події майно, направлене через «Укрпошту».
Таким чином, після проведення огляду місця події за зазначеною адресою, в ході якого слідчим було відшукане і вилучене майно, слідчий, відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, а потім - звернувся з даним клопотанням в межах встановленого суддею строку після усунення недоліків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана 20.03.2018 р. в період часу з 20-20 год. до 20-55 год. в ходіпроведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_4 , у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначеному в клопотанні вилученому майні, яке може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовими доказами, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 20.03.2018 за адресою: м. Харків, вул. Грозненська, б.46, а саме:
- три предмети чорного кольору, схожих на телефонні кабелі, з металом жовтого кольору всередині;
- предмет, схожий на кухонний ніж з рукояткою зеленого кольору;
- предмет, схожий на канцелярський ніж з корпусом червоного кольору.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1