У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 грудня 2017 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання сторони кримінального провадження - детектива Другого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , погоджене прокурором п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0001617 від 30.09.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

в с т а н о в и в:
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання детектива Другого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про накладення арешту на майно належне ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.м.т. Васильківка, Васильківського району, Дніпропетровської обл., українця, громадянина України, одруженого, з вищою освітою, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), а саме на частину трьохкімнатної квартири загальною площею 64,3 кв.м., житловою площею 37,6 кв.м., реєстраційний номер майна 29336298, яка розташовується за адресою: АДРЕСА_2 , яка у вигляді частки на праві спільної часткової приватної власності належить ОСОБА_5 , шляхом накладення заборони на відчуження та передачі зазначеного майна, та обмеження права на розпоряджання ним шляхом накладення заборони на пошкодження, псування, знищення, перетворення зазначеного майна.

Також, детектив просив накласти арешт на майно належне ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.м.т. Васильківка, Васильківського району, Дніпропетровської обл., українця, громадянина України, одруженого, з вищою освітою, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), а саме на автомобіль марки «Fiat Tempra», 1991 року виробництва, сірого кольору, vin НОМЕР_1 , реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , зареєстрований за ОСОБА_5 на праві власності 22.06.2013 року, шляхом позбавлення права на відчуження зазначеного майна, та накладення заборони на право розпоряджатися та користуватися зазначеним майном, і фактичним його вилученням з володіння ОСОБА_5 .

З матеріалів клопотання вбачається, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001617 від 30.09.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, детектив зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», 100% акцій якого належать державі, умисно, зловживаючи своїм службовим становищем, 08.08.2016 року діючи в інтересах ПрАТ «Страхова Компанія «Лемма Сіті Сервер», уклали із вказаним товариством договори добровільного страхування майна № 01/08/16мр та № 02/08/16мр на загальну суму 9 798 667 грн. і на виконання цих договорів здійснили перерахування грошових коштів в сумі 8 794 889,32 грн. на рахунки ПрАТ «Страхова компанія «Лемма Сіті Сервер», що спричинило тяжкі наслідки для ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» в розумінні ч. 2 ст. 364 КК України.

Також, детектив зазначив, що досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючи виконуючим обов`язки голови правління ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ», діючи всупереч інтересам служби і зловживаючи службовим становищем, заподіяв суб`єкту господарювання державного сектору економіки 100 % акцій якого належать державі майнову шкоду, за наступних обставин.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про залізничний транспорт» встановлено, що залізничний транспорт виробничо-технологічний комплекс підприємств залізничного транспорту, призначений для забезпечення потреб суспільного виробництва і населення країни в перевезеннях у внутрішньому і міжнародному сполученнях та надання інших транспортних послуг усім споживачам без обмежень за ознаками форми власності та видів діяльності.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про залізничний транспорт» промисловий залізничний транспорт - транспортно-технологічний комплекс, який забезпечує системне переміщення вантажів у процесі виробництва (між виробництвами, виробничими циклами, окремими операціями або підприємствами в цілому) та взаємодію із залізничним транспортом загального користування і не належить до нього.

Відповідно до п. 1.1 Статуту ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», затвердженого наказом Міністра інфраструктури України № 59 від 11.02.2016, ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» є юридичною особою публічного права (господарським товариством) за законодавством України, створене та діє відповідно до положень Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, законів України «Про акціонерні товариства», «Про цінні папери та фондовий ринок», «Про національну депозитарну систему та особливості електронного обігу цінних паперів в Україні», інших нормативно-правових актів України та Статут.

Згідно із п. 1.4 Статуту, засновником Товариства є держава в особі Міністерства інфраструктури України відповідно до Указу Президента України від 03.12.2010 № 1085 «Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади», що є правонаступником Міністерства транспорту та зв`язку України, яке відповідно до Указу Президента України від 16.07.2004 № 811 «Про утворення Міністерства транспорту та зв`язку України» є правонаступником Міністерства транспорту України.

П. 5.1 Статуту передбачено, що засновником та єдиним акціонером Товариства є держава в особі Міністерства інфраструктури України.

Згідно із п. 3.1 Статуту метою діяльності ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» є отримання прибутку за рахунок виробничої, підприємницько-комерційної та інших видів діяльності і забезпечення на цій основі соціально-економічних потреб суспільства та зростання добробуту працівників Товариства та його акціонерів.

П. 4.9 Статуту встановлено, що товариство на свій розсуд володіє, користується і розпоряджається належним йому майном, відповідно до мети своєї діяльності, чинного законодавства та цього Статуту.

Відповідно до п. 4.10 розпорядження майном (продаж, списання, передача в заставу та/або управління, в оренду, здійснення внеску до спільної діяльності) здійснюється відповідно до законодавства України та цього Статуту за погодженням, у передбачених законодавством випадках, з Вищим органом Товариства та у визначеному ним порядку.

Згідно п. 4.12 Товариство має право в установленому законом порядку здійснювати правочини, у тому числі укладати договори купівлі-продажу, міни, дарування, підряду, кредиту, страхування майна, транспортних засобів та інших видів страхування, перевезення, зберігання, доручення, комісії, оренди, лізингу тощо.

Відповідно до п. 4.17 Статуту товариство самостійно складає річний фінансовий план, який затверджується згідно з законодавством України. При цьому, відповідно до підпункту 23 п. 9.2.4 Статуту, затвердження фінансових планів Товариства належить до виключної компетенції Вищого органу Товариства.

П. 9 Статуту визначено органи управління Товариства, а саме: Вищий орган Товариства, Наглядова рада, Виконавчий орган (Правління) та Ревізійна комісія.

Відповідно до п.п. 9.2.1, 9.2.2 Вищим органом Товариства є Загальні збори акціонерів. У період до набуття в процесі приватизації прав власності на акції Товариства іншими акціонерами Вищим органом Товариства є Держава в особі Міністерства інфраструктури України як єдиний акціонер, який виконує повноваження Загальних зборів. У цей період:

до Товариства не застосовуються положення Закону України «Про акціонерні товариства» щодо порядку скликання та проведення Загальних зборів;

повноваження Загальних зборів, передбачені Статутом, а також внутрішніми документами Товариства, здійснюються акціонером (засновником) одноосібно;

рішення акціонера з питань, що належать до компетенції Загальних зборів, оформляється ним письмово у формі організаційно-розпорядчих документів;

обрання персонального складу Наглядової ради, Ревізійної комісії здійснюється в порядку, встановленому законодавством.

Згідно з п.п. 8.1, 8.2 Статуту узагальненим показником діяльності Товариства є чистий прибуток, який формується за рахунок надходжень від здійснення господарської діяльності після покриття всіх витрат, пов`язаних з діяльністю Товариства, виплати відсотків за кредитами банків та облігаціями, а також передбачених законодавством податків, зборів і інших обов`язкових платежів до бюджетів. Чистий прибуток, одержаний після зазначених розрахунків, залишається у повному розпорядженні Товариства і використовується, відповідно до затвердженого в установленому порядку фінансового плану.

Відповідно до п. 9.4.1 виконавчим органом Товариства, що здійснює управління поточною діяльністю товариства, є Правління Товариства на чолі з Головою Правління.

На підставі п.9.4.13 Статуту Голова Правління керує роботою Правління, організовує його роботу, скликає засідання, забезпечує ведення протоколів засідань та здійснює оперативне керівництво поточною діяльністю Товариства.

Відповідно до п. 9.4.15 для здійснення оперативного керівництва поточною діяльністю Товариства Голова Правління самостійно: забезпечує виконання планів розвитку Товариства та інших рішень, прийнятих Вищим органом Товариства і Наглядовою радою Товариства; організовує ведення бухгалтерського обліку та звітності, складання та ведення фінансових планів Товариства; без доручення представляє Товариство у відносинах з українськими та іноземними громадянами, особами без громадянства, підприємствами, установами та організаціями, державними та судовими органами та будь-якими іншими суб`єктами; зокрема, представляє Товариство у вищих органах управління інших юридичних осіб, у яких Товариство має корпоративні права, з урахуванням обмежень, що передбачені Статутом; готує для узгодження із органами управління Товариства пропозиції щодо укладення правочинів, які потребують відповідного погодження, згідно з нормами Статуту; розпоряджається коштами та майном Товариства у межах, визначених Статутом; виконує рішення органів управління Товариства; без довіреності представляє інтереси Товариства та вчиняє від його імені юридичні дії у межах компетенції, визначеної Статутом, у тому числі: відкриває та закриває рахунки у банківських установах; підписує (або уповноважує на підписання іншу посадову особу Товариства) всі документи грошового, кредитного, майнового та немайнового характеру, звіти, баланси, листи, звернення та інше; здійснює операції, виступає від імені Товариства у взаємовідносинах з будь-якими третіми особами; подає на розгляд органам управління Товариства пропозиції щодо участі та припинення участі Товариства в інших підприємствах, установах, організаціях, вступ та вихід Товариства з асоціацій, корпорацій та інших об`єднань, холдингових компаній, фінансово-промислових груп тощо; готує органам управління Товариства пропозиції щодо основних напрямів діяльності Товариства, його планів та звітує про їх виконання; укладає трудові договори (контакти) та угоди з працівниками Товариства відповідно до законодавства України і Статуту; наймає на роботу та звільняє з роботи працівників Товариства, застосовує до них заходи заохочення та накладає стягнення відповідно до законодавства України, Статуту та внутрішніх документів Товариства; у межах своєї компетенції приймає рішення, видає накази (розпорядження) і дає вказівки, обов`язкові для виконання всіма працівниками Товариства; у випадках, передбачених законодавством, забезпечує проведення аудиторської перевірки діяльності Товариства; вносить на розгляд органів управління Товариства будь-які питання та пропозиції; приймає рішення про надання від імені Товариства претензій та позовів до юридичних осіб і громадян; вирішує інші оперативні питання діяльності Товариства, крім тих, які відповідно до Статуту належать до виключної компетенції органів управління Товариства.

Пунктом 9.4.16 Статуту передбачено, що Голова Правління Товариства несе персональну відповідальність за формування та виконання фінансових планів; організацію ведення бухгалтерського обліку та звітності, складання та ведення фінансових планів Товариства; дотримання законодавства з охорони праці та пожежної безпеки.

Крім цього, відповідно до п. 9.4.17 Голова Правління зобов`язаний забезпечити збереження майна Товариства, отримання економічного ефекту від діяльності Товариства та від використання його майна.

Разом з тим, як вказує детектив, досудовим розслідуванням встановлено, що згідно із п. 1 Наказу № 226 від 29.06.2016 року «Про розподіл обов`язків між головою правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» та його заступниками», ОСОБА_5 :

здійснює загальне керівництво фінансово-господарською діяльністю Товариства, контролює надходження коштів та розподіляє їх згідно з фінансовими планами та потребами Товариства, контролює виконання заходів з питань охорони праці та безпеки руху, визначає основні напрямки соціально-економічного розвитку, реструктуризації і удосконалення системи управління, забезпечення мобілізаційної готовності на основі законодавчих актів України, наказів і рішень органів вищого рівня;

розпоряджається коштами та майном відповідно до чинного законодавства, укладає угоди, видає довіреності, відкриває в установах банків розрахунковий та інші рахунки, затверджує положення про структурні підрозділи, приймає та звільняє працівників Товариства відповідно до порядку встановленого чинним законодавством;

співпрацює з міністерствами, відомствами, Укрзалізницею, з місцевими органами влади та обслуговуваними підприємствами з питань роботи і розвитку міжгалузевого промислового залізничного транспорту;

очолює Правління, техніко-економічну раду Товариства та комісії з питань преміювання, встановлення надбавок, надання матеріальної допомоги; центральну інвентаризаційну; з питань безпеки руху поїздів і автотранспорту, охорони праці і пожежної безпеки в управління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ».

у своєму безпосередньому підпорядкування має головного інженера, заступників голови правління, директорів філій, начальника Київ-Дніпровського виробничого підрозділу, головного бухгалтера, радників голови правління, Управління по роботі з персоналом, Контрольно-аналітичне управління, відділ охорони праці, секретаря корпоративного.

Таким чином, як зазначив детектив у клопотанні, здійснення контролю за ефективним використанням майна підприємства, та його збереження, є одним з основних інтересів ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», як підприємства державного сектору економіки, та одним з основних обов`язків службових осіб ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», які встановлені як актами законодавства України, так і установчими документами товариства.

Відповідно до Примітки 1 до ст. 364 КК України для цілей ст. 364 цього Кодексу до державних та комунальних підприємств прирівнюються юридичні особи, у статутному фонді яких відповідно державна чи комунальна частка перевищує 50 % або становить величину, що забезпечує державі чи територіальній громаді право вирішального впливу на господарську діяльність такого підприємства.

При цьому, детектив зазначив, що оскільки засновником та єдиним акціонером ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» є держава в особі Міністерства інфраструктури України, то вказана юридична особа прирівнюється до державного підприємства в розумінні п. 1 Примітки до ст. 364 КК України.

Таким чином, як вказано у клопотанні, ОСОБА_5 під час перебування на посаді в.о. голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» згідно з наказом Міністерства інфраструктури України № 55-О від 18.04.2016 року, виконуючи обов`язки по здійсненню керівництва трудовим колективом на підприємстві, а також управлінню та розпорядженню державним майном, обіймав на підприємстві державного сектору економіки посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій і був службовою особою в розумінні п. 1 Примітки до ст. 364 КК України.

Разом з тим, в обґрунтування клопотання, детектив зазначив, що відповідно до правових вимог п. 2 Положення про виконавчий орган (правління) ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України № 90 від 29.04.2011р.:

виконавчим органом товариства, що здійснює управління поточною діяльністю товариства, є правління товариства;

завдання правління полягає у здійсненні керівництва поточною діяльністю товариства, що передбачає відповідальність за реалізацію цілей, стратегії та політики товариства;

голова правління виконує функції голови колегіального виконавчого органу товариства та керує його роботою.

Відповідно до правових вимог п. 3.1 Положення про виконавчий орган (правління) ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України № 90 від 29.04.2011р.:

прийняття рішення про вчинення правочинів від імені товариства в межах до 10 % статутного капіталу товариства;

визначення розміру, джерел надходження та порядку використання фондів товариства;

забезпечення ведення бухгалтерського обліку та звітності, складання та ведення фінансових планів товариства.

Правовими вимогами п. 3.2 Положення про виконавчий орган (правління) ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України № 90 від 29.04.2011р. встановлено, що:

члени правління зобов`язані діяти добросовісно й розумно в інтересах товариства та не перевищувати своїх повноважень;

керуватися у своїй діяльності чинним законодавством України, статутом товариства, цим положенням, іншими внутрішніми документами товариства;

очолювати відповідний напрям роботи та спрямовувати діяльність відповідних структурних підрозділів товариства відповідно до розподілу обов`язків між членами правління товариства.

Крім того, обґрунтовуючи клопотання детектив зазначив, що відповідно до п. 3.3, 3.4, 3.7 та 3.8 даного Положення члени правління несуть цивільно-правову відповідальність перед товариством згідно з чинним законодавством за збитки, які завдані товариству їх неправомірними діями (бездіяльністю). Члени правління, які порушили покладені на них обов`язки, несуть відповідальність у розмірі збитків, завданих товариству, якщо інші підстави та розмір відповідальності не встановлені чинним законодавством України. Порядок притягнення членів правління до відповідальності регулюється нормами чинного законодавства України. Голова правління несе відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх операцій у первинних документах, створює необхідні умови для подальшого ведення бухгалтерського обліку, складання та виконання фінансових планів.

Таким чином, як зазначив детектив, ОСОБА_5 як виконувач обов`язків голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» мав повноваження та ніс відповідальність за дотримання вимог таких нормативних актів, зміст яких йому достовірно відомий:

статті 68 Конституції України, згідно з якою кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей;

ч. 3 ст. 5 Господарського кодексу України, згідно якої суб`єкти господарювання та інші учасники відносин у сфері господарювання здійснюють свою діяльність у межах встановленого правового господарського порядку, додержуючись вимог законодавства.

ст. 7 Господарського кодексу України, згідно якої відносини у сфері господарювання регулюються Конституцією України, цим Кодексом, законами України, нормативно-правовими актами Президента України та Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також іншими нормативними актами.

ст. 12 Господарського кодексу України, згідно якої держава для реалізації економічної політики, виконання цільових економічних та інших програм і програм економічного і соціального розвитку застосовує різноманітні засоби і механізми регулювання господарської діяльності. Одним із засобів регулюючого впливу держави на діяльність суб`єктів господарювання є застосування нормативів та лімітів. Умови, обсяги, сфери та порядок застосування окремих видів засобів державного регулювання господарської діяльності визначаються цим Кодексом, іншими законодавчими актами, а також програмами економічного і соціального розвитку (в даному випадку нормативи та ліміти встановлені п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України № 1673 від 29.11.2006 «Про стан фінансово-бюджетної дисципліни, заходи щодо посилення боротьби з корупцією та контролю за використанням державного майна і фінансових ресурсів»).

ч. 7 ст. 22 Господарського кодексу України, згідно якої держава застосовує до суб`єктів господарювання у державному секторі економіки усі засоби державного регулювання господарської діяльності, передбачені цим Кодексом, враховуючи особливості правового статусу даних суб`єктів.

ч. 1 ст. 75 Господарського кодексу України, згідно якої державне комерційне підприємство зобов`язане приймати та виконувати доведені до нього в установленому законодавством порядку державні замовлення, враховувати їх при формуванні виробничої програми, визначенні перспектив свого економічного і соціального розвитку та виборі контрагентів, а також складати і виконувати річний та з поквартальною розбивкою фінансовий план на кожен наступний рік.

ч. 2 ст. 75 Господарського кодексу України, згідно якої основним плановим документом державного комерційного підприємства є фінансовий план, відповідно до якого підприємство отримує доходи і здійснює видатки, визначає обсяг та спрямування коштів для виконання своїх функцій протягом року відповідно до установчих документів.

Разом з тим, встановлено, що фінансовий план підлягає затвердженню до 1 вересня року, що передує плановому, якщо інше не передбачено законом: підприємств, що є суб`єктами природних монополій, та підприємств, плановий розрахунковий обсяг чистого прибутку яких перевищує 50 мільйонів гривень, - Кабінетом Міністрів України; інших підприємств - органами, до сфери управління яких вони належать.

ч. 9 ст. 75 Господарського кодексу України, згідно якої розподіл прибутку (доходу) державних комерційних підприємств здійснюється відповідно до затвердженого фінансового плану з урахуванням вимог цього Кодексу та інших законів.

ч. 3 ст. 89 Господарського кодексу України, згідно якої господарське товариство, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток, паїв) прямо чи опосередковано належить державі, зобов`язане на кожний наступник рік складати і виконувати річний фінансовий плат відповідно до ст. 75 цього Кодексу.

ст. 6 та 9 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», згідно якої господарські структури (державні господарські об`єднання, державні холдингові компанії, інші державні господарські організації) щодо державного майна, переданого їм в управління, здійснюють повноваження по ведення обліку об`єктів державної власності, що перебувають в їх управлінні, здійснюють контроль за ефективним використанням та збереженням таких об`єктів.

п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України № 1673 від 29.11.2006 «Про стан фінансово-бюджетної дисципліни, заходи щодо посилення боротьби з корупцією та контролю за використанням державного майна і фінансових ресурсів», згідно якого Кабінет Міністрів України постановляв міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади установити під час формування та затвердження фінансових планів суб`єктів господарювання державного сектору економіки граничний обсяг їх витрат, які можуть бути визначені (за результатами попереднього звітного року) на страхування (крім витрат на державне соціальне страхування, обов`язкове страхування та страхування відповідно до міжнародних договорів) на рівні не більш як 1,5 відсотка обсягу чистого прибутку, а також обмеження максимального розміру страхового тарифу.

ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції», згідно якої особам, зазначеним у ч. 1 ст. 3 цього Закону (відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 даного Закону до суб`єктів, на яких поширюються дія цього Закону, належать особи, які постійно або тимчасово обіймають посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або спеціально уповноважені на виконання таких обов`язків у юридичних особах приватного права незалежно від організаційно-правової форми), забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

ч. 2 ст. 89 Господарського кодексу України, згідно якої посадові особи відповідають за збитки, завдані ними господарському товариству. Відшкодування збитків, завданих посадовою особою господарському товариству її діями (бездіяльністю), здійснюється у разі, якщо такі збитки були завдані діями, вчиненими посадовою особою з перевищенням або зловживанням службовими повноваженнями; діями посадової особи, вчиненими з порушенням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення подібних дій, встановленої установчими документами товариства.

При цьому, обґрунтовуючи клопотання, детектив зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що згідно фінансового плану ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» на 2016 рік, складеного керівником Товариства виконуючим обов`язки голови правління ОСОБА_6 , погодженим заступником міністра ОСОБА_7 та затвердженим Міністром інфраструктури України ОСОБА_8 , витрат на страхові послуги та страхування майна у 2016 році не заплановано. Керівниками ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» неодноразово ініціювалось питання про внесення змін до фінансового плану товариства на 2016 рік, зокрема 28.03.2016 виконувачем обов`язків голови правління ОСОБА_6 та 04.05.2016, 30.05.2016, 18.08.2016 виконувачем обов`язків голови правління ОСОБА_5 , однак такі зміни не були погоджені Міністерством інфраструктури України в порядку встановленому Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 02.03.2015 № 205, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 19.03.2015р. за № 300/26745.

Крім цього, встановлено, що згідно з Актом про результати позапланової перевірки фінансово-господарської діяльності ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» за 9 місяців 2016 року від 11.11.2016 року, складеним ревізійною комісією затвердженою наказом Міністерства інфраструктури України № 373 від 31.10.2016р., станом на 07.11.2016, всупереч ст. 75 Господарського Кодексу України та вимогам наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 02.03.2015 № 205 «Про затвердження Порядку складання, затвердження та контролю виконання фінансового плану суб`єкта господарювання державного сектору економіки» (зі змінами) фінансовий план підприємства на 2017 рік не затверджено.

Таким чином, детектив вказує, що враховуючи вищевказані обставини, виконувач обов`язків голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_5 був обізнаний із змістом фінансового плану Товариства і достовірно знав, що витрати на закупівлю послуг добровільного страхування майна не передбачені затвердженим фінансовим планом на 2016 рік та можливі лише за наявності відповідних змін, які погоджені Міністерством інфраструктури України у встановленому законом порядку.

Разом з тим, детектив зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно у першій декаді липня 2016, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, у приміщенні ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», розташованому за адресою м. Київ, вул. Алма-Атинська, буд. 37, виконувач обов`язків голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_5 , всупереч інтересам підприємства державного сектору економіки у вигляді збереження майна ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» та ефективного його використання, маючи умисел на зловживання службовим становищем, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, діючи всупереч інтересам служби та всупереч майновим інтересам ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ», з корисливих мотивів, в інтересах третіх осіб, а саме ПрАТ «Страхова компанія «Лемма Сіті Сервер» та інших, безпідставно, достеменно знаючи, що фінансовим планом ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» не передбачено витрат на закупівлю послуг добровільного страхування, в порушення вимог ст. 75 та 89 Господарського кодексу України, ст. 6 та 9 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України від 29.11.2006 № 1673 «Про стан фінансово-бюджетної дисципліни, заходи щодо посилення боротьби з корупцією та контролю за використанням державного майна і фінансових ресурсів», п. 3.1, 4.9, 4.10, 4.12, 8.1 та 8.2, 9.4.16 та 9.4.17 статуту ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ» прийняв рішення укласти договори добровільного страхування майна з ПрАТ «Страхова компанія «Лемма Сіті Сервер», всупереч регулюючим засобам впливу держави на діяльність суб`єктів господарювання державного сектору економіки у вигляді нормативів та лімітів, законодавчо встановлених Кабінетом Міністрів України.

Як вказано у клопотанні, надалі розуміючи протиправність своїх дій, намагаючись надати їм ознак законності, з метою уникнення викриття, для реалізації свого злочинного умислу та з метою надання своїм діям ознак законності і створення умов, що сприятимуть йому у вчиненні злочину, ОСОБА_5 у першій декаді липня 2016 року, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, перебуваючи у приміщенні ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», що за адресою: м. Київ, вул. Алма-Атинська, буд. 37, надав усну вказівку начальнику управління власності та земельних ресурсів ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_9 підготувати на його ім`я службову записку за результатами проведеної річної інвентаризації майна ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» із пропозицією розглянути питання щодо можливості укладення товариством договору добровільного страхування майна, а саме: будівель, споруд, залізничних колій, рухомого складу, автотранспорту, навантажувально-розвантажувальної техніки та іншого майна, з метою обґрунтування витрат на укладення договорів із ПрАТ «СК «Лемма Сіті Сервер».

Не будучи обізнаним про злочинний намір ОСОБА_5 , ОСОБА_9 07.07.2016, знаходячись на своєму робочому місці в приміщенні ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» за адресою м. Київ, вул. Алма-Атинська, буд. 37, подав на його ім`я службову записку в якій зазначав про можливість добровільного страхування майна товариства, яка того ж дня була зареєстрована у журналі внутрішньої кореспонденції ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» за № 779вн та передана ОСОБА_5 для організації виконання службовими особами підприємства.

Крім того, детектив вказує, що з метою приховування своїх злочинних дій, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, ОСОБА_5 шляхом надання усних вказівок ОСОБА_9 , який був його підпорядкованим працівником та не був обізнаним про злочинний намір свого керівника, зумовив складання останнім службової записки № 779вн від 07.07.2016 року в найбільш вигідній для ОСОБА_5 редакції, яка б мала приховати факт заподіяння ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» збитків шляхом неправомірного та безпідставного зменшення грошових активів підприємства державного сектору економіки, та надання їм ознак доцільності, правомірності та обґрунтованості, а й відповідно і законності.

Після чого, ОСОБА_5 07.07.2016 року, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, перебуваючи у приміщенні ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», що за адресою: м. Київ, вул. Алма-Атинська, 37, за результатами виконання наданих раніше вказівок перевірив зміст службової записки № 779вн від 07.07.2016 року, заздалегідь знаючи і розуміючи безпідставність, необґрунтованість та недоцільність викладених в ній обставин, діючи всупереч інтересам служби, з метою приховування своїх злочинних дій та надання їм ознак правомірності та законності, керуючись наявним на підприємстві розподілом обов`язків між службовими особами ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», затвердженим наказом ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 226 від 29.06.2016 р., як керівник підприємства наклав відповідну резолюцію та доручив подальший розгляд службової записки підпорядкованим працівникам з метою її подальшого винесення на розгляд комітету конкурсних торгів ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ».

Як зазначено у клопотанні, таким чином, ОСОБА_5 , знаючи про існуючий на підприємстві розподіл обов`язків між службовими особами ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», з метою надання своїм злочинним діям ознак законності та обґрунтованості, зумовив передачу зазначеної службової записки про необхідність та доцільність страхування майна підприємства, до відповідної службової особи ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ», яка у відповідності до вимог п. 3.2 Положення про порядок здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за кошти ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ», затвердженого наказом голови правління ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ» № 377 від 30.10.2014р., повинна була виконати функції щодо прийняття від ініціатора закупівлі пакету документів, необхідного для здійснення закупівель, та оформлення відповідних документів для їх здійснення, перевірити отримані документи на відповідність вимогам Положення про порядок здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за кошти ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ», та надати зазначений пакет документів на погодження комітету конкурсних торгів.

При цьому, детектив вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що в подальшому, переслідуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , будучи достовірно обізнаним, оскільки це входить до його службових обов`язків та стосується безпосередньої професійної діяльності, про відсутність правових підстав та економічної доцільності і необхідності в укладенні договорів добровільного страхування майна, зловживаючи службовим становищем, діючи всупереч інтересам служби, в інтересах третіх осіб, використовуючи наявні у нього службові повноваження, шляхом надання вказівок своїм підлеглим працівникам, які не були обізнані про його злочинні наміри, 26.07.2016 року знаходячись в службовому приміщенні ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ» передав через заступника головного інженера підприємства ОСОБА_10 до секретаря комітету конкурсних торгів товариства ОСОБА_11 проекти договорів добровільного страхування майна між ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ» та ПрАТ «СК «Лемма Сіті Сервер» з наявними на них візами працівників управління правового забезпечення ПрАТ «Київ Дніпровське МППЗТ», з метою надання своїм злочинним діям характеру правомірності та обґрунтованості.

При цьому, детектив вказує, що до зазначених проектів договорів, всупереч правовим вимогам п. 4.2 Положення про порядок здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за кошти ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» затвердженого наказом ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 377 від 30.10.2014р., ініціатором закупівлі не було надано до відділу договірної роботи службової записки з техніко-економічним обґрунтуванням необхідності здійснення даної закупівлі, альтернативних пропозицій у вигляді комерційних пропозицій або обґрунтування їх відсутності, а також копій документів, визначених у додатку № 3 до даного Положення.

Окрім цього, детектив вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 27.07.2016 року відбулося засідання комітету конкурсних торгів ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» під головуванням виконувача обов`язків заступника голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_12 та за участі: заступника головного інженера ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_10 (заступник голови комітету з конкурсних торгів); начальника відділу договірної роботи ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_11 (секретаря комітету з конкурсних торгів); виконувача обов`язків заступника голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_13 (член комітету з конкурсних торгів); виконувача обов`язків начальника управління правового забезпечення ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_14 (член комітету з конкурсних торгів); головного бухгалтера ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_15 , (член комітету конкурсних торгів); заступника головного інженера ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_16 (член комітету конкурсних торгів); начальника управління планування фінансово-господарської діяльності ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_17 (член комітету конкурсних торгів) та начальника управління власності та земельних ресурсів ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» ОСОБА_9 (член комітету конкурсних торгів), на якому вищезазначені службові особи ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», які перебували у службовій та взаємозалежності від ОСОБА_5 , більшістю голосів, прийняти ряд рішень про закупівлю товарів, робіт і послуг для потреб ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», в тому числі й рішення про визначення необхідності у здійсненні закупівлі послуг за договором добровільного страхування майна з ПрАТ «СК «Лемма Сіті Сервер», із зазначенням, що вартість договору складається з усіх страхових платежів протягом договору, погоджено закупівлі по запитам по яким прийняті рішення та направлено їх на погодження на засідання правління для прийняття рішення про вчинення правочинів від імені товариства.

Як встановлено, після цього, 08.08.2016 року у не встановлений досудовим розслідуванням час, за адресою: м. Київ, вул. Алма-Атинська, 37, відбулося засідання Правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» під головуванням виконувача обов`язків голови правління ОСОБА_5 , на якому також були присутні члени правління: ОСОБА_18 (заступник голови правління), ОСОБА_19 (директор Київ-Петрівської філії), ОСОБА_20 (директор Київ-Московської філії), ОСОБА_21 (директор Трипільської філії), ОСОБА_15 (головний бухгалтер), ОСОБА_17 (начальник управління планування фінансово-господарської діяльності) та ОСОБА_22 (начальник відділу власності), а також запрошені особи: ОСОБА_23 (виконувач обов`язків головного інженера), ОСОБА_24 (виконувач обов`язків заступника голови правління), ОСОБА_12 (виконувач обов`язків заступника голови правління) ОСОБА_13 (виконувач обов`язків заступника голови правління), ОСОБА_25 (радник голови правління) та ОСОБА_26 (корпоративний секретар).

На порядок денний засідання правління було винесено дев`ять питань, у тому числі перше питання: «Про затвердження Протоколу засідання комітету з конкурсних торгів № 23 від 27.07.2016 щодо укладення договорів, додаткових угод до договорів та рахунків на закупівлю товарів, робіт та послуг, та надання повноважень керівникам відповідних структурних підрозділів на їх підписання», до складу якого входило й питання щодо укладення ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» договорів добровільного страхування майна з ПрАТ «Страхова компанія «Лемма Сіті Сервер».

Як встановлено досудовим розслідуванням, за результатами розгляду вищезгаданого питання, члени правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», під головуванням ОСОБА_5 , який будучи єдиною службовою особою з числа членів правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», який в повній мірі розумів наявність нормативно встановлених підстав для обмеження розміру витрат щодо укладення суб`єктами господарювання державного сектору економіки договорів добровільного страхування майна, усвідомлюючи відсутність правових підстав, економічної доцільності та необхідності укладення договорів добровільного страхування майна, зловживаючи службовим становищем, діючи всупереч інтересам служби, в інтересах ПрАТ «СК «Лемма Сіті Сервер» та інших третіх осіб, використовуючи наявні у нього службові повноваження, поставив на розгляд правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», та керуючись п. 7.6 та 7.7 Положення про виконавчий орган (правління) ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», вніс в порядок денний розгляд питання щодо затвердження Протоколу засідання комітету з конкурсних торгів № 23 від 27.07.2016 щодо укладення договорів, додаткових угод до договорів та рахунків на закупівлю товарів, робіт та послуг, та надання повноважень керівникам відповідних структурних підрозділів на їх підписання, в тому числі й в частині погодження правлінням ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» укладення договорів добровільного страхування майна з ПрАТ «Страхова компанія «Лемма Сіті Сервер», достовірно розуміючи незаконність та протиправність своїх дій і відсутність підстав для розгляду такого питання на засіданні правління товариства.

Крім того, детектив зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що в подальшому ОСОБА_5 із зазначеною метою, на виконання наявного у нього злочинного умислу, керуючись п. 7.9 Положення про виконавчий орган (правління) ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», згідно якого він як виконуючий обов`язки голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» головує на засіданні правління та організовує його проведення, маючи прямий умисел на зловживання службовим становищем, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, будучи присутнім на засіданні правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», яке відбулося 08.08.2016р., контролював хід його проведення, та в подальшому, у відповідності до вимог п. 7.14 Положення про виконавчий орган (правління) ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», контролював підготовку проекту протоколу засідання правління № 14 від 08.08.2016р. службовими особами товариства, які згідно з наявними у них службовими повноваженнями йому підпорядковані, з метою надання неправомірним рішенням в інтересах третіх осіб законних підстав для подальшої їх реалізації, та особисто підписав його.

В той же день, 08.08.2016 року між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «ЛЕММА СІТІ СЕРВЕР» в особі Голови Правління ОСОБА_27 , що діяв на підставі Статуту з однієї сторони та Приватним акціонерним товариством «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в особі виконувача обов`язків голови правління ОСОБА_5 , який діяв на підставі Статуту та наказу Міністерства інфраструктури України № 55-О від 18.04.2016 з іншої сторони укладено договір № 01/08/16мр добровільного страхування майна. Згідно з п.п. 1.1., 1.2 Договору предметом договору страхування є майнові інтереси Страхувальника, що не суперечать чинному законодавству України, пов`язані з володінням, користуванням, розпорядженням Страхувальником залізничним транспортом, що використовується за призначенням згідно з чинним законодавством України, зазначеним в п. 2 Договору. Відповідно до Договору Страховик зобов`язується за обумовлену в Договорі плату (страховий) платіж), при настанні передбаченої у Договорі події (страхового випадку), виплатити страхове відшкодування в межах обумовленої Договором страхової суми. Страхувальнику або іншій особі, визначеній у Договорі Страхувальником (Вигодонабувачеві), на користь якої укладено Договір, а Страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови Договору. Відповідно до п. 4.4 Договору загальний страховий платіж становить 2 007 556,14 грн. (два мільйони сім тисяч п`ятсот п`ятдесят шість грн. 14 коп.). Страховий платіж сплачується в строки та розмірах відповідно до Графіку погашення страхових платежів (Додаток № 2 до Договору).

Відповідно до Додатку № 2 до Договору № 01/08/16мр від 08.08.2016 року Страхувальник повинен сплатити два страхові платежі: 1 003 778,07 грн. у строк до 30.08.2016 року та 1 003 778,07 у строк до 31.12.2016 року.

На виконання умов договору № 01/08/16мр від 08.08.2016 ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» перераховано на банківський рахунок ПрАТ «СК «Лемма Сіті Сервер» коштів на загальну суму 2 007 556,14 грн.

Крім того, встановлено, що 08.08.2016 року між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «ЛЕММА СІТІ СЕРВЕР» в особі Голови Правління ОСОБА_27 , що діяв на підставі Статуту з однієї сторони та Приватним акціонерним товариством «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в особі виконувача обов`язків голови правління ОСОБА_5 , який діяв на підставі Статуту та наказу Міністерства інфраструктури України № 55-О від 18.04.2016 з іншої сторони укладено договір № 02/08/16мр добровільного страхування майна. Згідно з п.п. 2.1, 2.1.1 предметом цього Договору є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном зазначеним в Додатку № 1 до Договору. Згідно з Договором застрахованим вважається майно, а саме основні засоби (рухоме та нерухоме майно) та вартість, якого визначено згідно даних бухгалтерського обліку (надалі застраховане майно), що знаходиться за адресою, що зазначено і вказано в Додатку № 1, що є невід`ємною частиною цього Договору. Відповідно до Договору Страховик зобов`язується за обумовлену в Договорі плату (страховий платіж), при настанні передбаченої у Договорі події (страхового випадку), виплатити страхове відшкодування в межах обумовленої Договором страхової суми, Страхувальнику або іншій особі, визначеній у Договорі Страхувальником (Вигодонабувачеві), на користь якої укладено Договір, а Страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови Договору.

Згідно з п. 5.4 Договору страховий платіж становить 7 791 111,25 грн. (сім мільйонів дев`яносто одна тисяча сто одинадцять грн. 25 коп.). Страховий платіж сплачується в строки та розмірах відповідно до Графіку погашення страхових платежів (Додаток № 2 до Договору).

Відповідно до Додатку № 2 до Договору № 02/08/16мр від 08.08.2016 Страхувальник повинен сплатити два страхові платежі: 3 895 555,00 грн. у строк до 30.08.2016 та 3 895 556,25 грн. у строк до 31.12.2016.

На виконання умов договору № 02/08/16мр від 08.08.2016 ТОВ «Київ-Дніпровське МППЗТ» перераховано на банківський рахунок ПрАТ «СК «Лемма Сіті Сервер» коштів на загальну суму 6 787 333,18 грн.

Таким чином, детектив вказує, що ОСОБА_5 , зловживаючи своїм службовим становищем, діючи в порушення вимог ч. 2 п. 13 постанови Кабінету Міністрів України «Про стан фінансово-бюджетної дисципліни, заходи щодо посилення боротьби з корупцією та контролю за використанням державного майна і фінансових ресурсів» від 29.11.2006 № 1673, ч.ч. 1, 9 ст. 75, ч. 3 ст. 89 Господарського кодексу України, ст. 6 та 9 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», достовірно знаючи про те, що фінансовим планом товариства не передбачено витрат на добровільне страхування майна, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для ПрАТ «СК «Лемма Сіті Сервер», 08.08.2016 року, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Алма-Атинська, 37, підписав із вказаною юридичною особою два договори добровільного страхування № 01/08/16мр від 08.08.2016 та № 02/08/16мр шляхом від імені ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ».

Як зазначено у клопотанні, на виконання зазначених договорів, продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , діючи умисно в інтересах ПрАТ «СК «Лемма Сіті Сервер» особисто підписав платіжні доручення № 57335 від 15.08.2016, № 58003 від 30.08.2016, № 58070 від 31.08.2016, № 58562 від 13.09.2016, № 58611 від 14.09.2016, № 59210 від 26.09.2016, № 62454 від 07.12.2016, №62848 від 14.12.2016, № 62849 від 14.12.2016, № 62860 від 15.12.2016, № 62927 від 16.12.2016, № 63387 від 28.12.2016, та, шляхом надання усних вказівок, створив всі необхідні умови для підписання цих платіжних доручень іншими службовими особами ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», які не були обізнаними про його злочинний намір, та платіжних доручень № 63337 від 27.12.2016 та № 63423 від 28.12.2016, на підставі яких здійснено перерахування грошових коштів на рахунки ПрАТ «СК «Лемма Сіті Сервер» на загальну суму 8794889,32 грн., що призвело незаконних витрат (збитків) через втрату активів ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» у вигляді грошових коштів.

Таким чином, детектив вказує, що у органу досудового розслідування є наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.м.т. Васильківка, Васильківського району, Дніпропетровської обл., громадянин України, українець за національністю, одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, підозрюється у зловживанні службовим становищем, тобто умисному, з корисливих мотивів чи в інших особистих інтересах або в інтересах третіх осіб використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам, свободам та інтересам юридичних осіб, тобто у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

У зв`язку з цим 28.11.2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчинені злочину, відповідальність за який передбачено ч. 2 ст. 364 КК України.

Разом з тим, обґрунтовуючи клопотання, детектив зазначив, що 22.09.2017 року Міністерством інфраструктури України в порядку передбаченому ст. 55 та 56 КПК України подано заяву про залучення до провадження у якості потерпілого. На підставі даної заяви 25.09.2017 року в порядку ст.ст. 55-57, 110 КПК України винесено постанову про залучення Міністерства інфраструктури України до провадження у якості потерпілого.

14.12.2017 року Міністерством інфраструктури України в порядку передбаченому ст. 61 та ст. 128 КПК України було подано цивільний позов у даному кримінальному провадженні.

На підставі даного цивільного позову 25.09.2017 року в порядку ст.ст. 36, 61, 62, 110 та 128 КПК України винесено постанову про залучення Міністерства інфраструктури України до провадження у якості цивільного позивача, а ОСОБА_5 у якості цивільного відповідача.

Крім того, в обґрунтування клопотання, детектив вказує, що під час досудового розслідування встановлено, що станом на 16.12.2017 року за ОСОБА_5 зареєстровано право приватної власності на частину нерухомого майна, що перебуває у приватній спільній частковій власності у вигляді 9/50 трьохкімнатної квартири житловою площею 79,6 кв.м., загальною площею 41,6 кв.м., загальною вартістю 104451 грн., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .
Також, встановлено, що 26.02.2010 року на підставі свідоцтва про право на спадщину Р № 2-85 від 26.01.2010 р. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно було внесено відомості про зміну частини власності на зазначене нерухоме майно, і станом на 26.02.2010 р. за ОСОБА_5 зареєстровано право приватної власності на частину нерухомого майна, що перебуває у приватній спільній частковій власності у вигляді 9/150 частин трьохкімнатної квартири житловою площею 79,6 кв.м., загальною площею 41,6 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 29336298.
Одночасно з цим встановлено, що станом на 22.06.2013р. за ОСОБА_5 зареєстровано право власності на транспортний засіб у вигляді автомобіля «Fiat Tempra», 1991 року виробництва, сірого кольору, vin НОМЕР_1 , реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , зареєстрований за ним 22.06.2013 р.

Враховуючи викладене, детектив вважає, що є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту майна, при цьому у органу досудового розслідування існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищезазначене майно, яке на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_5 може бути використане для забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні № 0001617, з метою поновлення законних прав та інтересів та відшкодування завданої шкоди, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Особи, які беруть участь у судовому провадженні не з`явилися.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 статті 131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
З огляду на положення ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
При цьому, згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З матеріалів клопотання вбачається, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001617 від 30.09.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
28.11.2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №107871584 від 16.12.2017 року за ОСОБА_5 на праві приватної спільної часткової власності зареєстровано 9/50 часток трьохкімнатної квартири житловою площею 79,6 кв.м., загальною площею 41,6 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Також, з даної довідки встановлено, що 26.02.2010 року на підставі свідоцтва про право на спадщину Р № 2-85 від 26.01.2010 р. до Реєстру внесено відомості про частки на зазначене нерухоме майно, і станом на 26.02.2010 року за ОСОБА_5 на праві приватної спільної часткової власності зареєстровано 9/150 часток трьохкімнатної квартири житловою площею 79,6 кв.м., загальною площею 41,6 кв.м., загальною вартістю 104451 грн., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 29336298.
Крім того, встановлено, що ОСОБА_5 на праві власності належить автомобіль марки «Fiat Tempra», 1991 року виробництва, сірого кольору, vin НОМЕР_1 , реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , дата реєстрації 22.06.2013 р.
Разом з тим, встановлено, що 22.09.2017 року Міністерством інфраструктури України в порядку передбаченому ст. 55 та 56 КПК України подано заяву про залучення до провадження у якості потерпілого. На підставі даної заяви 25.09.2017 року в порядку ст.ст. 55-57, 110 КПК України винесено постанову про залучення Міністерства інфраструктури України до провадження у якості потерпілого.

14.12.2017 року Міністерством інфраструктури України в порядку передбаченому ст. 61 та ст. 128 КПК України було подано цивільний позов у даному кримінальному провадженні.

На підставі даного цивільного позову 25.09.2017 року в порядку ст.ст. 36, 61, 62, 110 та 128 КПК України винесено постанову про залучення Міністерства інфраструктури України до провадження у якості цивільного позивача, а ОСОБА_5 у якості цивільного відповідача.

Правовими положеннями ст. 61 КПК України встановлено, що цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Цивільний позивач має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для потерпілого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також має право підтримувати цивільний позов або відмовитися від нього до видалення суду в нарадчу кімнату для ухвалення судового рішення. Цивільний позивач повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються цивільного позову, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом для інформування та надіслання копій процесуальних рішень потерпілому.

Правовими положеннями ст. 128 КПК України встановлено, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Пунктом 3 частини 2 статті 11 ЦК України встановлено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Пунктом 8 частини 2 статті 16 ЦК України встановлено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Правовими положеннями ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).

Статтею 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 2 статті 89 ГК України визначено, що посадові особи відповідають за збитки, завдані ними господарському товариству. Відшкодування збитків, завданих посадовою особою господарському товариству її діями (бездіяльністю), здійснюється у разі, якщо такі збитки були завдані:

діями, вчиненими посадовою особою з перевищенням або зловживанням службовими повноваженнями;

діями посадової особи, вчиненими з порушенням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення подібних дій, встановленої установчими документами товариства;

діями посадової особи, вчиненими з дотриманням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення відповідних дій, встановленої товариством, але для отримання такого погодження та/або дотримання процедури прийняття рішень посадова особа товариства подала недостовірну інформацію;

бездіяльністю посадової особи у випадку, коли вона була зобов`язана вчинити певні дії відповідно до покладених на неї обов`язків;

іншими винними діями посадової особи.

Як вбачається з клопотання, орган досудового розслідування вважає, що цивільний позов Міністерства інфраструктури України поданий до Національного антикорупційного бюро України про відшкодування завданої ОСОБА_5 шкоди позивачу таким, що повністю відповідає завданням кримінального провадження встановленим ст. 2 КПК України, оскільки він зумовлює той факт, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Пунктом 4 частини 2 статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Правовими положеннями ч. 6 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше

Таким чином майно, на яке просить детектив накласти арешт відповідає критеріям визначеним в статті 170 КПК України, а саме те, що майно може бути використано в рахунок відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), що в сукупності слугує підставами для застосування обмежувальних заходів з метою уникнення приховування, перетворення чи знищення майна.
Тому, з урахуванням вказаних обставин, з метою забезпечення у майбутньому можливого відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), в разі доведення вчинення злочину чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні детектива та може бути виконане завдання, для виконання якого детектив звернувся із клопотанням про арешт майна.
Враховуючи викладене, перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до висновку, що існує необхідність у накладенні арешту на майно, а саме з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України,-

у х в а л и в:
Клопотання - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.м.т. Васильківка, Васильківського району, Дніпропетровської обл., українця, громадянина України, одруженого, з вищою освітою, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), а саме на:

9/50 частин та 9/150 частин трьохкімнатної квартири житловою площею 79,6 кв.м., загальною площею 41,6 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
автомобіль марки «Fiat Tempra», 1991 року виробництва, сірого кольору, vin НОМЕР_1 , реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , що зареєстрований за ОСОБА_5 на праві власності 22.06.2013 року.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна підлягає виконанню негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_28