печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 листопада 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
22.11.2017 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтриманням державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про накладення арешту на корпоративні права ТОВ «РАНТ» .

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, зазначивши при цьому необхідність про накладення арешту на корпоративні права ТОВ «РАНТ» , юридична адреса: м. Київ, вулиця Саксаганського, 143-А. Крім того, посилався на достатність підстав вважати, що існує реальна загроза відчуження вказаних корпоративних права, і вони можуть перейти у власність добросовісного набувача, що позбавить можливості відшкодування завданих збитків та конфіскації майна, як виду покарання, розгляд даного клопотання необхідно проводити без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна та їх захисників чи представників.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

На підставі ст. 172 ч.2 КПК України слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання без виклику власника майна та їх захисників чи представників, з метою забезпечення арешту майна.

В обґрунтування клопотання, прокурор зазначив, що Головним слідчим управлінням НП України проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0004165, за підозрою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України та за фактами кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 209 КК України.

Необхідність накладення арешту на корпоративні права ТОВ «РАНТ» викликано тим, що вчиненим злочином завдано збитки ВАТ «Мінський автомобільний завод» - управляюча компанія холдингу «БЕЛАВТОМАЗ» на суму 137 700 000,00 грн. та потерпілою стороною ВАТ «МАЗ» заявлено цивільний позов у рамках даного кримінального провадження, разом з тим під час досудового розслідування встановлено, що для протиправного заволодіння майном ВАТ «МАЗ» використовувалося товариство ТОВ «РАНТ», на яке було поставлено 150 автомобілів МАЗ-6501А8-(325-000) та 150 причепів МАЗ-856103-(010), яким заволоділи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .. В подальшому поставлена техніка на ТОВ «РАНТ» була реалізована.

Згідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно до ч. 11 ст. 170 заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Крім того відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

За таких обставин наявні підстави, передбачені ст. 170 КПК України, для накладення арешту на вказане майно.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовано клопотання, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтриманням державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на корпоративні права ТОВ «РАНТ» , юридична адреса: м. Київ, вулиця Саксаганського, 143-А, заборонити учасникам (засновникам) розпоряджатися корпоративними правами, проводити загальні збори учасників (засновників) крім того заборонити державному реєстратору вносити зміни пов`язані з зміною засновників, зміною керівника (підписанта), вносити зміни, щодо ліквідації та ліквідатора товариства, зміною адреси товариства, та інших можливих дій, які можуть призвести до відчуження, втрати, розтрати вказаного майна.

Зобов`язати державного реєстратора, якому буде оголошена ухвала слідчого судді про арешт корпоративних прав негайно виконати вказану ухвалу та письмово повідомити про дату та час накладення арешту.

Ухвала підлягає негайному виконанню .

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду міста Києва на протязі п`яти днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1