У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 вересня 2017 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю детектива ОСОБА_3 , розглянувши клопотання сторони кримінального провадження старшого детектива Національного бюро Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , погодженого з прокурором другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000614 від 12.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України,
в с т а н о в и в:
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого детектива Національного бюро Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про накладення арешту на документи та майно, вилучені в приміщенні службового кабінету підозрюваного ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: предмет неправомірної вигоди - 12 банкнот номіналом по 500 гривень кожна з такими серіями і номерами: ФГ2634031; ВЗ0898906; ВД3680271; ЗГ5431243; МА7963643; ВЖ7265068; СЖ9130556; УД5256486; УИ6382413; УЗ5872898; ФБ7927246; УД9762690; піджак сірого кольору; матеріали судової справи № 243/7774/17 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_6 ; грошові кошти в сумі 4000 (чотири тисячі) гривень; змиви з правої та лівої кистей рук ОСОБА_5 ; зразок чистого марлевого бинта.

Також, детектив просив накласти арешт на речі, вилучені під час огляду, вручення та ідентифікації грошових коштів, а саме: зразок чистого аркуша паперу, який використовувався під час огляду, ідентифікації та врученні грошових коштів; контрольний зразок спеціальної хімічної речовини, який використовувався під час огляду, ідентифікації та врученні грошових коштів.

Крім того, просив накласти арешт на грошові кошти ОСОБА_5 , вилучені за місцем його фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: 641 (шістсот сорок один) долар США; 15 400 (п`ятнадцять тисяч чотириста) гривень.

При цьому, просив накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , а саме на 1/3 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

З матеріалів клопотання вбачається, що Національним антикорупційним бюро України розслідується кримінальне провадження №0000614 від 12.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Обґрунтовуючи своє клопотання, детектив зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що 13.08.2002 року Указом Президента України № 712/2002 ОСОБА_5 призначено на посаду судді Шахтарського районного суду Донецької області.
Указом Президента України № 591/2003 від 10.07.2003 року ОСОБА_5 переведено на посаду судді Слов`янського районного суду Донецької області
23.03.2004 року Указом Президента України № 358/2004 ОСОБА_5 переведено на посаду судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області.
Постановою Верховної Ради України № 296 IV від 22.05.2008 року ОСОБА_5 обрано суддею Слов`янського міськрайонного суду Донецької області безстроково.
08.12.2016 року на підставі загальних зборів суддів Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_5 призначено заступником голови цього суду.
Разом з тим, в обґрунтування клопотання, детектив зазначив, що відповідно до ст. 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Судочинство здійснюється Конституційним Судом України та судами загальної юрисдикції.
Судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.
Відповідно до вимог ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України.
Статтею 129 Конституції України передбачено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Судочинство провадиться суддею одноособово, колегією суддів чи судом присяжних. Однією з основних засад судочинства є законність.
Згідно зі ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIІІ, МІ, як суддя, є носієм судової влади в державі.
Згідно зі ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.
Відповідно до ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів; виконувати вимоги та дотримуватися обмежень, установлених законодавством у сфері запобігання корупції; звертатися з повідомленням про втручання в його діяльність як судді щодо здійснення правосуддя до Вищої ради правосуддя та до Генерального прокурора упродовж п`яти днів після того, як йому стало відомо про таке втручання;
Відповідно до ст. 57 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя вступаючи на посаду судді присягає Українському народові об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснювати правосуддя від імені України, керуватись принципом верховенства права, підкорятись лише закону, чесно і сумлінно здійснювати повноваження та виконувати обов`язки судді, дотримуватися етичних принципів і правил поведінки судді, не вчиняти дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.
Таким чином, як вказав у клопотанні детектив, ОСОБА_5 , як суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, при виконанні своїх службових обов`язків постійно здійснює функції представника влади, у зв`язку з чим відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України є службовою особою, яка займає відповідальне становище.
Відповідно до п.п. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суддя є суб`єктом відповідальним за корупційні правопорушення.
Відповідно до ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції» суддям, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб.
Статтею 23 Закону України «Про запобігання корупції» суддям забороняється безпосередньо або через інших осіб вимагати, просити, одержувати подарунки для себе чи близьких їм осіб від юридичних або фізичних осіб у зв`язку із здійсненням такими особами діяльності, пов`язаної із виконанням функцій держави.
Відповідно до ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції» особа, уповноважена на виконання функцій держави, у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язана невідкладно вжити заходів щодо: відмови від пропозиції; за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.
Як зазначив у клопотанні детектив, суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_5 , незважаючи на обов`язок неухильно дотримуватися вищезазначених норм, здійснюючи функції представника судової влади, будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, і відповідно до вимог зазначеного законодавства та ч. 2 ст. 19 Конституції України, зобов`язаним діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, маючи відповідну фахову підготовку та значний досвід роботи, знехтував вимогами законодавства і вчинив умисний, корисливий, корупційний злочин, а саме, висловлення прохання та одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди за вчинення в інтересах третьої особи, будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища.
Також, обґрунтовуючи клопотання, детектив зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що 31.08.2017 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшов адміністративний протокол про можливе вчинення ОСОБА_6 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 КУпАП.

Після авторозподілу у вказаному суді матеріалам справи стосовно ОСОБА_6 присвоєно № 243/7774/17 (провадження № 3/243/1621/2017) та передано для розгляду судді ОСОБА_5 , з цього часу у останнього виник умисел на отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_6 за непритягнення останнього до адміністративної відповідальності.

З поданого клопотання вбачається, що 11.09.2017 року ОСОБА_7 уклав договір-доручення про надання правової допомоги з адвокатом ОСОБА_8 .

Наступного дня, ОСОБА_5 , знаходячись у приміщенні міськрайонного суду в м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 2, в своєму службовому кабінеті під час розмови із ОСОБА_8 висловив прохання надати йому 6000 грн. за не притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності.

Розуміючи протиправність дій судді ОСОБА_5 , адвокат ОСОБА_8 звернувся з заявою до Національного антикорупційного бюро України про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Також, детектив зазначив, що у подальшому, 27.09.2018 року близько 09.25 год., ОСОБА_5 , знаходячись у приміщенні міськрайонного суду в м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 2, на міжсходинковому майданчику між 3 та 4 поверхами, реалізуючи свій злочинний умисел, отримав від ОСОБА_8 6000 грн. за не притягнення ОСОБА_6 до адміністративної відповідальності, які помістив до сейфу, що знаходиться в його робочому кабінеті та одразу ж був викритий правоохоронними органами, а предмет неправомірної вигоди, а саме 6000 грн., виявлено та вилучено.

Таким чином, як вказав детектив, досудовим розслідуванням встановлено наявність достатніх доказів для підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто у висловленні прохання надати та отриманні неправомірної вигоди службовою особою, яка займає відповідальне становище, за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи, будь-якої дії з використанням наданої влади.

ОСОБА_5 28.09.2017 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Крім того, в обґрунтування клопотання, детектив зазначив, що при проведенні 26.09.2017 року огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів предмет неправомірної вигоди було оброблено спеціальною хімічною речовиною, відібрано контрольний зразок спеціальної хімічної речовини, а також чистий зразок паперу, на який вона наносилась.

27.09.2017 року під час санкціонованого обшуку службового кабінету ОСОБА_5 у будівлі Слов`янського міськрайонного суду за адресою: Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 2, виявлено та вилучено: предмет неправомірної вигоди: 12 банкнот номіналом по 500 гривень кожна з такими серіями і номерами: ФГ2634031; ВЗ0898906; ВД3680271; ЗГ5431243; МА7963643; ВЖ7265068; СЖ9130556; УД5256486; УИ6382413; УЗ5872898; ФБ7927246; УД9762690; піджак сірого кольору; матеріали судової справи № 243/7774/17 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_6 ; грошові кошти в сумі 4000 (чотири тисячі) гривень; змиви з правої та лівої кистей рук ОСОБА_5 ; зразок чистого марлевого бинта.

Крім того, детектив зазначає, що під час проведення санкціонованого обшуку квартири за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , вилучено грошові кошти, а саме: 641 (шістсот сорок один) долар США; 15 400 (п`ятнадцять тисяч чотириста) гривень.

В обґрунтування необхідності накладення арешту на грошові кошти в сумі 6000 гривень з ознаками люмінесценції, вилучені в кабінеті ОСОБА_5 , детектив вказує на те, що вони є предметом неправомірної вигоди і вважаються грошима, набутими кримінально-протиправним шляхом, зберегли на собі сліди злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вищевказані обставини вказують на те, що зазначені грошові кошти в сумі 6000 грн. є речовими доказами, оскільки відповідають критеріям, визначеним ч. 1 ст. 98 КПК України.

Крім того, детектив вказує на те, що інші речові докази, а саме: контрольний зразок спеціальної хімічної речовини, а також чистий зразок паперу, на який вона наносилась 26.09.2017 року; піджак сірого кольору; змиви з правої та лівої кистей рук ОСОБА_5 ; зразок чистого марлевого бинта; матеріали судової справи № 243/7774/17 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_6 також відповідають критеріям, визначеним ч. 1 ст. 98 КПК України, оскільки зберегли на собі сліди вчинення злочину (залишки спеціальної хімічної речовини), містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема механізм одержання грошових коштів, використання владних повноважень для одержання неправомірної вигоди тощо.

Враховуючи викладене, детектив вважає, що є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту майна, у тому числі з метою забезпечення збереження речових доказів та можливої конфіскації.
Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Детектив у судовому засіданні клопотання про накладення арешту підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та просив його задовольнити. Також, пояснив, що справа про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_6 не розглянута.

Заслухавши детектива, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З огляду на положення ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, з даних протоколу огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 26 вересня 2017 року встановлено, що було проведено огляд предметів неправомірної вигоди, які було оброблено спеціальною хімічною речовиною, відібрано контрольний зразок спеціальної хімічної речовини, а також чистий зразок паперу, на який вона наносилась.

Разом з тим, судом встановлено, що 27.09.2017 року під час проведення обшуку службового кабінету ОСОБА_5 у будівлі Слов`янського міськрайонного суду за адресою: Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 2, виявлено та вилучено: предмет неправомірної вигоди: 12 банкнот номіналом по 500 гривень кожна з такими серіями і номерами: ФГ2634031; ВЗ0898906; ВД3680271; ЗГ5431243; МА7963643; ВЖ7265068; СЖ9130556; УД5256486; УИ6382413; УЗ5872898; ФБ7927246; УД9762690; піджак сірого кольору; матеріали судової справи № 243/7774/17 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_6 ; грошові кошти в сумі 4000 (чотири тисячі) гривень; змиви з правої та лівої кистей рук ОСОБА_5 ; зразок чистого марлевого бинта.

Постановою старшого детектива Національного бюро Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_9 від 28 вересня 2017 року, оглянуті 26 вересня 2017 року та виявлені і вилучені під час проведення обшуку 27.09.2017 року у приміщенні службового кабінету ОСОБА_5 у будівлі Слов`янського міськрайонного суду за адресою: Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 2, речі і документи визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000614 від 12.09.2017 року

Таким чином майно, на яке просить слідчий накласти арешт відповідає критеріям визначеним в статті 98 КПК України, а саме те, що майно є речовим доказом, та майном, щодо якого існує сукупність розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, що в сукупності слугує підставою для застосування обмежувальних заходів з метою уникнення приховування, перетворення чи знищення майна.
Тому, з урахуванням вказаних обставин, з метою забезпечення збереження речових доказів, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні детектива та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
З огляду на положення ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
При цьому, згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Крім того, детектив просить накласти арешт на 1/3 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та зареєстрована на праві спільної часткової власності за ОСОБА_5 .

В судовому засіданні встановлено, зокрема, з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 97691368 від 19.09.2017 року, що 1/3 частина квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрована на праві спільної часткової власності за ОСОБА_5 .

Також, встановлено, що 27.09.2017 року під час проведення обшуку квартири за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено грошові кошти, а саме: 641 (шістсот сорок один) долар США; 15 400 (п`ятнадцять тисяч чотириста) гривень.

Таким чином, зазначене майно, на яке просить детектив накласти арешт відповідає критеріям визначеним в статті 170 КПК України, а саме те, що майно може бути конфісковано у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи третьої особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, що в сукупності слугує підставами для застосування обмежувальних заходів з метою уникнення приховування, перетворення чи знищення майна.
Тому, з урахуванням вказаних обставин, з метою забезпечення у майбутньому можливої конфіскації майна в разі доведення вчинення злочину чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні детектива та може бути виконане завдання, для виконання якого детектив звернувся із клопотанням про арешт майна.
Разом з тим, не підлягає задоволенню клопотання в частині накладення арешту на матеріали судової справи № 243/7774/17 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_6 , оскільки клопотання в цій частині необґрунтовано.

Таким чином, клопотання детектива підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 170-173, 175, 235, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на документи та майно, вилучені в приміщенні службового кабінету підозрюваного ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

предмет неправомірної вигоди - 12 банкнот номіналом по 500 гривень кожна з такими серіями і номерами: ФГ2634031; ВЗ0898906; ВД3680271; ЗГ5431243; МА7963643; ВЖ7265068; СЖ9130556; УД5256486; УИ6382413; УЗ5872898; ФБ7927246; УД9762690; піджак сірого кольору; грошові кошти в сумі 4000 (чотири тисячі) гривень; змиви з правої та лівої кистей рук ОСОБА_5 ; зразок чистого марлевого бинта.

Накласти арешт на речі, вилучені під час огляду, вручення та ідентифікації грошових коштів, а саме: зразок чистого аркуша паперу, який використовувався під час огляду, ідентифікації та врученні грошових коштів; контрольний зразок спеціальної хімічної речовини, який використовувався під час огляду, ідентифікації та врученні грошових коштів.

Накласти арешт на грошові кошти ОСОБА_5 , вилучені за місцем його фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: 641 (шістсот сорок один) долар США; 15 400 (п`ятнадцять тисяч чотириста) гривень.

Накласти арешт на 1/3 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та на праві власності належить ОСОБА_5 .

В іншій частині клопотання відмовити

Ухвала про арешт майна підлягає виконанню негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1