Справа № 646/5546/17
№ провадження 1-кс/646/145/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30.01.2018 року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, працюючого юрисконсультом Юридичного департаменту осередку Міжнародного комітету захисту прав людини, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Мотивуючи своє клопотання, слідчий зазначив, що 03 липня 2017 року приблизно о 04 год. 20 хв., ОСОБА_4 маючи злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, знаходячись поряд з будинком №174 по пр-ту Гагаріна в м. Харкові, підійшов до припаркованого понад дорогою біля зазначеного будинку мотоциклу ТМ «Honda» модель «Hornet»,д.н.з. НОМЕР_1 , білого кольору, 2002 року випуску, який належить раніше незнайомому йому ОСОБА_7 , де реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння даним транспортним засобом, діючи умисно, не маючи законних підстав для керування ним, усвідомлюючи, що протиправно заволодіває чужим транспортним засобом всупереч волі власника, зняв з підніжки вказаний мотоцикл та сівши на нього, відштовхуючись ногами від дорожнього полотна почав рух по дорозі у напрямку проспекту Гагаріна, намагаючись зникнути з місця скоєння злочину, однак проїхавши близько 20 метрів був зупинений потерпілим ОСОБА_7 .

На думку слідчого, застосування більш м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_4 , ніж тримання під вартою, у даному кримінальному провадженні є недостатніми для запобігання не виконання ним процесуальних обов`язків, переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, наполягаючи на тому, що підозрюваний є працівником озброєного органу у зв`язку з чим може здійснити фізичний вплив на свідків та потерпілих. Крім того, посилався на не виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та переховування від органу досудового слідства.

Захисники і підозрюваний вважали, що не має підстав для застосування найбільш суворого виду запобіжного заходу, вважали достатнім запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що відомості про кримінальні правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 липня 2017 року за №0001427, за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

26 липня 2017 року ОСОБА_4 в межах зазначеного кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Підозра щодо ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень ґрунтується на наступних доказах: показаннях потерпілого ОСОБА_7 , показаннях свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , висновком судово автотоварознавчої експертизи №334 від 11.07.2017, протоколом слідчого експерименту, протоколах пред`явлення особи для впізнання.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

- тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

- вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

- міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

- наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

- репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

- майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

- наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

- дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

- наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

- розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Наявними в матеріалах клопотання документами підтверджено, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 висунуто підозру у вчиненні злочину, передбачених ч.1 ст. 289 КК України, який за ступенем тяжкості відповідно до ст.12 КК України відносяться до категорії злочинів середньої тяжкості і за останній законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років.

Що стосується особистої ситуації підозрюваного, то він є громадянином України, з середньою спеціальною освітою, не судимий, має постійні місця проживання і роботи.

Згідно з ч.3 ст.176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Слідчий суддя не приймає до уваги твердження прокурора про переховування підозрюваного від досудового слідства, не виконання ним процесуальних обов`язків.

Правилами частини 8 статті 135, п.5 ч.1 ст. 137 КПК України визначено, що повістка про виклик вручається не менше ніж за три дні, в ній зазначається процесуальний статус, в якому перебуває викликана особа. У відповідності до положень ст. 138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик є, в тому числі, перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням та несвоєчасне отримання повістки про виклик.

Таким чином, проаналізувавши всі вищевказані обставини, приходжу до висновку про те, що під час розгляду даного клопотання слідчого стороною обвинувачення не було надано достатніх та належних доказів на підтвердження обставин, що свідчать про необхідність застосування до обвинуваченого найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Тому підстав для обрання відносно підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у даному випадку не вбачається.

Разом з тим, враховуючи таку обставину, як міцність соціальних зв`язків підозрюваного, приходжу до висновку, що разом з іншими обставинами особистої ситуації підозрюваного та обґрунтованою підозрою у вчиненні ним інкримінованого злочину, є підстави для обрання відносно нього такого запобіжного заходу як особисте зобов`язання.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001427 від 03 липня 2017 року запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на нього такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися за межі Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, суд про зміну свого місця проживання, роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, слідчим, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом, слідчим.

Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1