печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 квітня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Києві клопотання прокурора групи прокурорів відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених на тимчасово окупованих територіях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про арешт майна, -
В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді надійшло вказане клопотання прокурора, про накладення арешту на грошові кошти ТОВ «Квант Плюс» () наявні на рахунках цього Товариства, відкритих у Полтавському Головному регіональному управління ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 331401).

Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що Управлінням з розслідування злочинів, вчинених на тимчасово окупованих територіях, Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004206 від 17.11.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

В судове засідання прокурор не з`явився, через канцелярію суду надавши заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якій його вимоги підтримав та просив задовольнити.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання у відсутності власника майна, з огляду на те, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.
Як вказує прокурор у своєму клопотанні, протягом 2017 року службові особи ПАТ «Укртрансгаз» спільно із службовими особами підприємств приватного сектору економіки, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи всупереч інтересів служби, з метою одержання для себе і третіх осіб неправомірної вигоди запроваджено протиправну схему привласнення грошових коштів Товариства. За вказаною схемою ПАТ «Укртрансгаз» укладало із підприємствами приватного сектору економіки удавані угоди про проведення робіт та надання послуг, на виконання яких перераховувало грошові кошти на їх банківські рахунки. Останні з метою приховання своїх злочинних дій проводили транзитні фінансові потоки за ланцюгом взаємовідносин на підприємства з ознаками фіктивності для подальшого конвертування грошових коштів у готівку.

При аналізі податкової звітності ПАТ «Укртрансгаз» за 2016-2017 роки виявлено факти проведення транзитних фінансових потоків, спрямованих на отримання матеріальної вигоди третім особам, з використанням підприємств з ознаками транзитерів, а саме: ТОВ «Укрбуд домінанта», ТОВ «ІВП Тріада», ТОВ «Техпромсервіс ЛТД», ТОВ «Укргазтех», КДП «НМУ «Електропівденмонтаж», ТОВ «Техстандарт ЛТД», ТОВ «Системи Автоматизація Сервіс» та ТОВ «Квант плюс», операції з якими не мають статусу «господарських операцій» у відповідності до вимог ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».

Зокрема, протягом 2016-2017 років ПАТ «Укртрансгаз» провело фінансові потоки, спрямовані на конвертування коштів у готівку, використовуючи вказані підприємства, на суму: КДП «НМУ «Електропівденмонтаж» 24 761 967,8 грн.; ТОВ «Квант Плюс» 11 197 249,46 грн.; ТОВ «Укрбуд Домінанта» на суму 11 362 810,4 грн.; ТОВ «ІВП Тріада» 41 873 376,77 грн.; ТОВ «Техстандарт ЛТД» 142 871 376,3 грн.; ТОВ «Укртехноресурс» 330 204 270,2 грн.; ТОВ «Системи Автоматизація Сервіс» 108 646 518 грн.; ТОВ «Техпромсервіс ЛТД» 45 995 834,52 грн.; ТОВ «Укргазтех» 4 785 026,47 грн., а всього на суму 484 452 909,95 грн., з метою подальшої легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Вищевикладені факти належним чином описані та обґрунтовані у висновку аналітичного дослідження № 190/16-02-20/30019801 від 29.12.2017 про результати проведеного дослідження фінансово-господарської діяльності ПАТ «Укртрансгаз» по взаємовідносинах вищевказаними підприємствами, складеного Державною фіскальною службою України.

Таким чином, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що діяльність ТОВ «Квант Плюс» здійснюється поза межами правового поля, а його службові особи використовують своє службове становище для отримання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб. Зважаючи на викладене, у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що директором ТОВ «Квант Плюс» ОСОБА_4 та іншими його службовими особами вчинено і на даний час вчиняється кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 364 КК України.

Фінансово-господарські операції проведені між ПАТ «Укртрансгаз» і ТОВ «Квант Плюс» мають ознаки фіктивності та не призвели до реального настання юридичних чи фактичних наслідків, а тому перераховані на банківські рахунки останнього грошові кошти є предметом кримінального правопорушення і підлягають арешту з метою унеможливлення їх подальшої конвертації в готівку.

За даними ДФС України ТОВ «Квант Плюс» () має відкриті банківські рахунки № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (євро), № НОМЕР_3 (долар США), № НОМЕР_4 (російський рубль), № НОМЕР_5 (українська гривня), № НОМЕР_6 (українська гривня), № НОМЕР_7 (українська гривня) в Полтавському Головному регіональному управління ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 331401).

Постановою старшого слідчого в ОВС слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених на тимчасово окупованих територіях Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 від 12 березня 2018 року в порядку ст. 98, 110 КПК України, грошові кошти, які знаходяться на вказаних банківських рахунках визнано речовим доказом.

Слідчим суддею встановлено, що в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, грошові кошти, які знаходяться на вказаних банківських рахунках визнано речовим доказом.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном може бути застосована лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховуванная, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання прокурора про арешт вказаного майна, яке не було тимчасово вилучене, необхідно розглядати без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна, їх захисників, представників чи законних представників, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Оскільки, кошти на рахунках, на які просить накласти арешт прокурор, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до приховування, зникнення, втрати, використання відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню в частині накладення арешту на грошові рахунки.
Щодо вимог клопотання про зобов`язання службових осіб банківської установи негайно надати органу досудового розслідування інформацію про залишки коштів на рахунках на момент накладення арешту у вигляді довідки, то вони є необґрунтованими, оскільки, виходячи з положень ст. 170 КПК України не входять до компетенції слідчого судді при розгляді клопотання про накладення арешту, а тому клопотання в цій частині задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 130, 132, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на грошові кошти ТОВ «Квант Плюс» () наявні на рахунках цього Товариства, відкритих у Полтавському Головному регіональному управління ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 331401), а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (євро), № НОМЕР_3 (долар США), № НОМЕР_4 (російський рубль), № НОМЕР_5 (українська гривня), № НОМЕР_6 (українська гривня), № НОМЕР_7 (українська гривня), заборонивши здійснення з них видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати.

В іншій частині клопотання відмовити.
Роз`яснити власникам майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду міста Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1