справа №176/2489/16-к
провадження №1-кп/176/23/17
у х в а л а
07 листопада 2017 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
судового розпорядника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жовті Води кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000861 від 22 липня 2016 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України,
за участю учасників судового провадження: прокурора Жовтоводської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 , потерпілої ОСОБА_7 , перекладача ОСОБА_8 ,-
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.
Під час судового розгляду кримінального провадження в суді захисник заявив клопотання про призначення повторної судово-медичної експертизи, на підставі наявних в матеріалах кримінального провадження доказів, яке підтримав обвинувачений ОСОБА_4 .
Своє клопотання мотивує тим, що судово-медичною експертизою, яка проводилась на досудовому слідстві не було поставлено ряд питань, які стосуються з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження. Крім того, висновок експерту № 116 має протиріччя з іншими матеріалами справи та дають підстави не довіряти всій експертизі проведеній ОСОБА_9 , зокрема щодо часу настання смерті, та в цілому. Так, згідно висновку експерта ОСОБА_9 смерть ОСОБА_10 настала за 2,5 3 доби до «огляду трупу на місці його виявлення». Огляд трупу проводився з 05:45 год. по 07:40 год. 22 червня 2016 року. Відповідно до даних експертизи смерть настала або з 05:45 год. по 07:40 19 червня 2016 року (за три доби) або з 17:45 до 19:40 19 червня 2016 року (за 2,5 доби). Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_9 надав пояснення, що тілесні ушкодження були завдані явно не на місці виявлення трупу, про що свідчила мала кількість крові біля трупу, що явно не відповідала нанесеним ранам. Крім того, про такий факт, зі слів експерту свідчив різний ступень заклякання різних видів м`язів, що на його думку свідчило про смертне пересування одних м`язів та знаходження в статичному положенні інших. Проте, експерту, під час здійснення висновку таке питання поставлено не було. Також, перед експертом не було поставлено питання про посмертне переміщення трупу, отже і не було предметом експертного дослідження. Крім того, така ж ситуація склалася з питанням про падіння ОСОБА_10 чи його трупу з висоти, що перевищує його зріст. Так, експерт в судовому засіданні підтвердив, що в разі поставлення такого питання він би зміг відповісти чи є на трупі ознаки прижиттєвого чи посмертного падіння з висоти, проте таке питання йому не ставилось.
В судовому засіданні прокурор та потерпіла вказане клопотання не підтримали. При цьому прокурор зазначив, що під час досудового розслідування кримінального провадження встановлено ймовірне місце настання смерті потерпілого, що підтверджується зібраними доказами, зокрема протоколами слідчих експериментів, безпосередньо досліджених судом. Також, у висновку судово-медичної експертизи №116 зазначено, що смерть ОСОБА_10 настала від травматичного та плевропульмонального шоку, який розвинувся внаслідок комбінованої поєднаної травми грудної клітки і голови; після нанесення ОСОБА_10 ударів по голові він був непритомний і не міг самостійно пересуватись та здійснювати будь-які активні дії; всі тілесні ушкодження виявлені у потерпілого могли бути спричинені одне за одним в термін часу від 1 до 2 годин до моменту настання смерті, після спричинення йому тілесних ушкоджень. Тому, аналізуючи викладені дані у сукупності, слідством беззаперечно встановлено, що смерть ОСОБА_10 настала в квартирі АДРЕСА_1 . Щодо питання часу настання смерті ОСОБА_10 дійсно дечому суперечить об`єктивним обставинам провадження. Однак, під час допиту у суді експертом надано вичерпну відповідь щодо похибки у визначені часу настання смерті ОСОБА_10 , яка пов`язана із зміною температурних режимів у місцях перебування трупу. На думку сторони обвинувачення питання поставлені захисником у п.5,6,7 даного клопотання не входять в коло питань на які можливо відповісти під час проведення судово-медичної експертизи, крім того, відповіді на вказані питання не є суттєвими для вирішення питання щодо винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину. За всіма іншими пунктами наведеними у клопотанні, у висновку судово-медичної експертизи №116 надано повні, беззаперечні відповіді, зокрема щодо нанесення ОСОБА_10 тілесних ушкоджень, ушкоджень від яких настала смерть потерпілого, часу настання смерті після нанесення йому тілесних ушкоджень, можливості здійснювати рухи, самостійно пересуватись, інше. Тому, питання, які викладені у клопотанні повністю дублюють питання, на які надані відповіді у експертизі №116, проведеної під час проведення досудового розслідування. З метою уточнення будь-яких питань, які виникають у сторони захисту, на думку сторони обвинувачення, достатнім та доречним буде повторний допит експерта ОСОБА_9 . Крім того, сторона обвинувачення оцінює подане клопотання як намагання навмисного затягування судового процесу, що порушує права потерпілої на швидкий судовий розгляд провадження. В зв`язку з чим просить відмовити у задоволенні клопотання захисника.
Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження та дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом.

Частиною 1 ст. 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
В даному кримінальному провадженні виконано первинну судово-медичну експертизу.
Відповідно до п.1.2.11. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджена Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.
Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.
Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.
Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 року №8 коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, по справі призначається повторна експертиза.
Дана позиція також викладена в Ухвалі Верховного Суду України від 06.03.2001 року «за наявності істотних суперечностей між висновком судово-медичної експертизи та іншими доказами щодо моменту настання смерті потерпілої суд повинен був їх усунути, допитавши в судовому засіданні судово-медичного експерта, який дав такий висновок, і в разі необхідності призначити повторну експертизу. Не допустивши цього суд допустив неповноту судового слідства».
Відповідно до ст.4 Закону України «Про експертизу» гарантією правильності висновку експерту є можливість призначення повторної судової експертизи.
Враховуючи те, що судово-медична експертиза, яка проводилась на досудовому слідстві, по якій надано висновок експерта № 116, не досліджено питання поставлені захисником під час судового розгляду, та суперечить іншим матеріалам справи, суд прийшов до висновку призначити по справі повторну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експерту Дніпропетровського науково-дослідний інститут судових експертиз.

Крім того, зважаючи на те, що продовження розгляду справи не можливе до отримання висновку експертів, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи до отримання висновку експертів.
Також, у судовому засіданні прокурор заявив про доцільність продовження тримання під вартою обвинуваченого.
Заслухавши прокурора, думку потерпілої, яка підтримали клопотання прокурора, а також обвинуваченого та його захисника, які просили змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, суд не вбачає підстав для зміни запобіжного заходу та вважає за доцільне продовжити тримання під вартою ОСОБА_4 , виходячи з наступного.
Відповідно до положень ст. 331 ч. 3 КПК України, враховуючи особу обвинуваченого і тяжкість пред`явленого обвинувачення, пов`язаного із вчиненням тяжкого злочину, суд вважає за доцільне продовжити тримання ОСОБА_4 під вартою в межах строку, передбаченого ст. 197 ч. 1 КПК України.

За таких обставин судом не вбачається достатніх підстав вважати, що інша міра запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в теперішній час забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у зв`язку з чим клопотання про продовження запобіжного заходу підлягає задоволенню, а клопотання обвинуваченого та захисника про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 242, 331, 332, 372КПК України, суд,-
У Х В А Л И В:
Клопотання захисника про призначення судово-медичної експертизи задовольнити.
Призначити у кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_4 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України повторну судово-медичну експертизу, на вирішення якої поставити питання:
1.Коли настала смерть ОСОБА_10 .?
2.Яка причина смерті ОСОБА_10 .?
3.Чи настала смерть ОСОБА_10 на місті виявлення трупу чи в іншому місці?
4.Чи є на трупі тілесні ушкодження, які характерні для падіння з висоти, що перевищує його зріст, без надання тілу прискорення чи з наданням тілу прискорення з подальшим ударом об бетонне покриття (рівна поверхня)? Якщо так, то які саме і коли вони виникли: зажиттєва чи посмертно?
5.З якої висоти відбулося падіння ОСОБА_10 , або його трупа?
6.Чи могла бути причина смерті ОСОБА_10 падіння з висоти балкону першого поверху (або з висоти власного зросту)?
7.Які тілесні ушкодження маються на трупі, до якого ступеня тяжкості вони відносяться, який їх характер, локалізація, час та механізм їх утворення?
8.Яка послідовність нанесення ударів потерпілому?
9.Які тілесні ушкодження заподіяні зажиттєва (в тому числі і смертельні), які посмертно?
10.Які тілесні ушкодження знаходяться в прямому причинному зв`язку зі смертю, а які ні?
11.Чи є на трупі ОСОБА_10 інші посмертні ушкодження, а саме ознаки побоїв, волочіння, або будь-якого іншого переміщення трупу?
12.Чи змінювалася поза трупа, якщо так то через скільки часу після смерті і як?
13.Чи є ознаки активного або пасивного переміщення потерпілого після заподіяння ушкоджень?
14.Який час пройшов між отриманням тілесних ушкоджень ОСОБА_10 та настання його смерті?
15.Чи міг потерпілий ОСОБА_10 після отримання тілесних ушкоджень здійснювати які-небудь самостійні дії (бігати, ходити, повзати та інше)?
Проведення експертизи доручити експерту Дніпропетровського науково-дослідний інститут судових експертиз (49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 17, офіс 361), на підставі наявних в матеріалах кримінального провадження доказів, попередивши експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384,385 Кримінального Кодексу України.
В розпорядження експерта надати матеріали судового провадження (справа №176/2489/16-к, провадження №1-кп/176/23/17) та матеріалів кримінального провадження №0000861.
Експертизу провести в місячний строк з часу одержання матеріалів кримінального провадження та копії ухвали суду.
Розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України відкласти на час проведення експертизи та надходження до суду висновку експерта.
Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою до 05 січня 2018 року.

Клопотання обвинуваченого та захисника про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали направити до Дніпропетровської установи виконання покарань №4 в Дніпропетровській області.
Копії ухвали вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляції на судове рішення.

Суддя Жовтоводського міського суду
Дніпропетровської області ОСОБА_1