1-«кс»/522/371/17

УХВАЛА
Іменем України
05 січня 2017 року Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,
Метою застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження адвокат зазначив забезпечення відшкодування шкоди на загальну суму 524451,88грн., завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Прокурор в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив. Заявник в судове засідання не з`явився, просив надіслати йому копію ухвали. Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Володілець майна в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду такого.
Розглянувши клопотання, вивчивши додані до клопотання матеріали, вважаю, що клопотання про накладення арешту задоволенню не підлягає, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Крім цього, відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
У ч. 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
29.12.2016 року у кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.
29.12.2016 року потерпілою була заявлена уточнена позовна заява, у якій вона просила стягнути матеріальну та моральну шкоду у розмірі 524451, 88 грн.
У порушення положень ст.171 КПК України до клопотання не додані оригінали або копії документів, які обґрунтовує доводи клопотання та докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
В той же час, відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Отже враховуючи те, що вартість майна, яке на думку цивільного позивача необхідно арештувати, не співмірна з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у вчинення якого підозрюється ОСОБА_5 , вважаю, що таке обмеження її права власності не буде розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження, при цьому негативно вплине на права третіх осіб - іншого співвласника (інших співвласників) зазначеного нерухомого майна, відтак не вбачаю правових підстав для задоволення поданого клопотання.
Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 395 КПК України, -
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Одеської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: