Справа № 755/6027/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" березня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого в особливо важливих справах третього слідчого відділу слідчого управління прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0000024 від 16.01.2016 про застосування міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ірпінь, Київської області, українця, громадянина України, із середньої освітою, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 365 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До Дніпровського районного суду м. Києва надійшло вище зазначене клопотання слідчого, яке погоджене з прокурором 3 го відділу управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих прокуратури м. Києва, на підставі того, що у провадженні третього слідчого відділу слідчого управління прокуратури міста Києва перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000024 від 16.01.2016, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 365 КК України.

У судовому засіданні прокурор та слідчий заявлене клопотання підтримали у повному обсязі, просили задовольнити враховуючи, що підозрюваний може впливати на потерпілого та свідків, може вчинити інше правопорушення, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, оскільки дане клопотання не обґрунтоване, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний підтримав захисника, просив суд в задоволенні клопотання відмовити.

Суд, заслухавши думку слідчого, прокурора, адвоката, підозрюваного, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.

Органами досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 365КК України.

За вказаним фактом, 16 січня 2016 року відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0000024, за ознаками кримінального правопорушень передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 365КК України.

25.03.2016 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні правопорушень передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 365 КК України.

Як убачається з матеріалів клопотання необхідність його застосування слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_6 об`єктивно підозрюється, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а його вина підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчиненні діяння, може продовжувати свою злочинну діяльність, у зв`язку з чим може переховуватись від органів досудового розслідування, може впливати на потерпілих та свідків, може вчинити інше правопорушення.

В той же час, питання пов`язані з обранням запобіжних регламентуються главою 18 КПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 177, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. … Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

При цьому, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

У судовому засіданні, стороною захисту, у супереч положень ч. 5 ст. 132 КПК України, не було надано суду допустимих доказів, які б свідчили про відсутність ризиків встановлених стороною обвинувачення, або ж належного обґрунтування можливості застосування положень ч. 3 ст. 194 КПК України.

При цьому, слідчий суддя, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, враховує, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

В свою чергу, обставини визначені п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, які свідчать про наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному провадженні, достовірність підозри, суд визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання огану досудового розслідування про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного підлягає частковому задоволенню.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 176-179, 193, 194, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:
Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 на період часу з 20 год. 00 хв. по 08 год. 00 хв.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого та прокурора;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Встановити строк перебування під домашнім арештом ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , межах 60-ти діб, а саме до 03 червня 2016 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: