Справа № 502/1222/17
УХВАЛА

18 липня 2017 року м. Кілія

Слідчий суддя Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1
за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання

слідчого СВ Кілійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5

погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шевченкове Кілійського району Одеської області, гр-на України, українця, з базовою загально-середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 02.09.2011 року Кілійським районним судом Одеської області за ч. 1 ст. 190 ч. 2 КК України до 1 року 6 місяців позбавлення волі, на підставі ст. ст. 75, 76, 104 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік 6 місяців;

- 30.05.2014 року Кілійським районним судом Одеської області за ч. 1 ст. 187 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі;

- 30.03.2017 року відносно якого направлено до Кілійського районного суду Одеської області кримінальну справу за обвинуваченням за ч. 3 ст. 185 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення,

передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся 18.07.2017 року до слідчого судді Кілійського районного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

В клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 185КК України. Він не має міцних соціальних зв`язків, характеризується негативно, є раніше судимим. З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання можливості підозрюваному в зв`язку з вищезазначеним переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий клопоче про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні підтвердив факт заволодіння чужим майном, проти задоволення клопотання заперечував, пояснивши, що в цей день він вживав алкогольні напої, а невдовзі після того, як приїхав на велосипеді додому, повернув його власнику.

Вивчивши клопотання із долученими до нього додатками та заслухавши учасників розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наступне:

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Як вбачається з протоколів допиту підозрюваного, потерпілої та свідків, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у тому, що 14.06.2017 року приблизно о 16-ій годині він, знаходячись у стані алкогольного сп`яніння біля магазину «Зустріч» та кафе «Чайка», які розташовані по вулиці Чернишевській в с. Шевченкове Кілійського району Одеської області навпроти автостанції, помітив велосипед марки «Либідь Ардіс» чорного кольору, який знаходився біля магазину, після чого скориставшись відсутністю власника, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна з корисливих мотивів, незаконного заволодів ним, чим спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 1500 гривень.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000403 від 14.06.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України та слідчим ОСОБА_5 здійснюється досудове розслідування.

19.06.2017 року ОСОБА_4 слідчим повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України та він був допитаний у якості підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В свою чергу, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 є раніше судимим; обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді арешту на строк від трьох до шести місяців або обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк., та яке вчинено ним до погашення судимості за попередній злочин та під час розгляду в Кілійському районному суді Одеської області кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001157 від 19.12.2016 р. відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, та відносно якого ухвалою від 17.07.2017 р. оголошено його привід в наступне судове засідання в зв`язку з ухиленням від явки до суду.
Вставлені під час розгляду відповідного клопотання обставини свідчать про існування ризиків, передбачених п. п. 1 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду і вчинити інше кримінальне правопорушення.

Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки виходячи з вставлених обставин та відомостей про особу підозрюваного, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам, а застосування відповідного запобіжного заходу не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Разом з цим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, суд вважає за необхідним покласти на обвинуваченого наступні обов`язки: прибувати до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - розмір застави визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, враховує матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він обвинувачується, та з урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень, вважає за необхідне визначити заставу у 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193,194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :
Клопотання прокурора - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Взяти ОСОБА_4 під варту у залі суду.

Строк тримання ОСОБА_4 під вартою обчислювати з дня взяття під варту, тобто з 18.07.2017 року.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 припиняє свою дію після 16.09.2017 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 24 000 гривень, що становить 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня поточного року, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1