ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
провадження № 1кс/201/996/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 лютого 2017 року м. Дніпро

Жовтневий районний суду м. Дніпропетровська у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпропетровську скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей стосовно кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06 грудня 2016 року, -

ВСТАНОВИВ:
20 січня 2017 року до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з апеляційного суду Дніпропетровської області надійшли матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей стосовно кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06 грудня 2016 року, в якій останній просить суд зобов`язати уповноважену особу поліції внести відомості, які викладені в його заяві відносно судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_4 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
В обґрунтування поданої скарги заявник зазначив, що 06 грудня 2016 року він направив поштовим зв`язком до ГУНП у Дніпропетровській області заяву про вчинення кримінального правопорушення суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_4 за ознаками ч. 2 ст. 374, ч. 2 ст. 397 КК України. В порушення вимог ст. 214 КПК України уповноваженою особою ГУНП у Дніпропетровській області не було вжито заходів щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення за заявою скаржника від 06 грудня 2016 року та не розпочато досудове розслідування. У зв`язку з чим та з метою захисту своїх порушених прав скаржник і звернувся до суду з даною скаргою. Крім цього, скаржник також просив поновити йому строк для звернення із даною скаргою до слідчого судді.
У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином, однак причини своєї неявки не повідомив, що з урахуванням ч. 6 ст. 9 КПК України, дозволяє суду застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі скаржника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Представник ГУНП у Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Суд, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного правового висновку з таких підстав.

Загальні положення досудового розслідування визначені главою 19 КПК України.
Згідно ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Частиною 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.
Положення ч. 1 ст. 214 КПК 2012 року зобов`язують слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24-х годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки заяву або повідомлення, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.
Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Визначення приводів і підстав як підстав для початку досудового розслідування також наведено і в постанові Пленуму Верховного Суду України від 4 червня 2010 р. № 6 "Про деякі питання, що виникають під час розгляду судами України скарг на постанови органів дізнання, слідчого, прокурора про порушення кримінальної справи".
Крім того, при розгляді заяв і звернень щодо суддів про вчинення кримінального правопорушення, органам ВС МВС України та прокуратури при вирішенні питання про наявність в діях судді ознак складу злочину і внесенні їх до Єдиного реєстру досудових розслідувань слід брати до уваги і роз`яснення, що містяться у постанові Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року "Про незалежність судової влади" відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.
Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.
Втручанням у діяльність судових органів слід розуміти вплив на суддю у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика судді в засобах масової інформації до вирішення справи у зв`язку з її розглядом тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи невчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та в діяльність суду якої інстанції здійснюється втручання (пункти 10 і 11).
Главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким такі рішення, дії чи бездіяльність можуть бути оскаржені. Встановлений ч. 1 ст. 303 КПК України перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування є вичерпним.
З положення вказаної статті випливає, що особа має право оскаржити саме бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.
Натомість, як вбачається з матеріалів справи, заява ОСОБА_3 , яка була надіслана до ГУНП у Дніпропетровській області, не містить об`єктивних даних про вчинення кримінального правопорушення суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_4 , а отже, така заява за відсутності всіх передбачених законом елементів складу кримінальних правопорушень, які, на думку скаржника були вчинені суддею ОСОБА_4 , не може бути предметом перевірки у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законом.
Враховуючи вищевикладене, зважаючи на гарантії недоторканності і статусу незалежності суддів при здійсненні ними своїх професійних обов`язків, суд вважає за необхідне скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей стосовно кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 25 квітня 2016 року залишити без задоволення.
Згідно ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Крім того, з огляду на поважність пропуску ОСОБА_3 строку звернення із даною скаргою до слідчого судді, вважаю за необхідне поновити останньому такий строк.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 214, 303-307, 318-380 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Поновити ОСОБА_3 строк на подання слідчому судді скарги на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей стосовно кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06 грудня 2016 року.

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей стосовно кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06 грудня 2016 року відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1