Справа № 308/4128/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 травня 2017 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання заступника начальника відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя і здоров`я особи, слідчого управління ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
Слідчим управлінням ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001623, розпочатого за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 травня 2016 року.

Досудовим розслідуванням установлено, що 12 травня 2016 року до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення від чергового лікаря Ужгородської міської дитячої клінічної лікарні ОСОБА_4 , яка повідомила, що 12 травня 2016 року, близько 15 години 30 хвилин, до них поступив із ЗОКЛ м. Ужгорода малолітній хлопчик ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з тілесними ушкодженнями голови, тулуба та кінцівок. Зі слів ОСОБА_5 , тілесні ушкодження він отримав від опікуна.

Згідно висновку судово-медичної експертизи № 1211 від 15.01.2017 року у ОСОБА_5 виявлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку середнього ступеня, гострої плащевидної субдуральної гематоми справа, травматичного субарахноїдального крововиливу, множинних забоїв та гематом голови, тулуба та кінцівок, множинних екстракраніальних гематом м`яких тканин голови, субкон`юктивального тотального крововиливу з темпоральної частини лівого очного яблука, які кваліфікуються як тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 36 від 12 лютого 2016 року опікуном малолітнього ОСОБА_5 призначено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканку АДРЕСА_1 та з 17.02.2016 року дитина разом із трьома рідними сестрами проживала в сім`ї опікуна. 9 травня 2016 року о 00:20 годин малолітній ОСОБА_5 з вказаними тілесними ушкодженнями був госпіталізований до обласного клінічного центру нейрохірургії та неврології м. Ужгорода, а в подальшому проходив лікування в Ужгородській міській дитячій клінічній лікарні та обласній дитячій лікарні м. Мукачева.

Неповнолітній потерпілий ОСОБА_5 пояснив, що тілесні ушкодження йому були спричинені опікуном ОСОБА_6 , яка побила його ременем з металевою пряжкою та пластмасовою вішалкою для одягу.

28 квітня 2017 року проведений санкціонований огляд будинку АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено два чоловічі ремені з металевими пряжками, а також вішалку для одягу.

Враховуючи, що вказані предмети можуть бути знаряддям вчинення даного тяжкого злочину та визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні, з метою їх збереження та подальшого дослідження, слідчий керуючись ст.ст. 40, 170, 171 КПК України, звернувся до слідчого судді з клопотанням в якому просить накласти арешт на майно ОСОБА_6 , 1980 року народження, мешканки АДРЕСА_1 , а саме двох чоловічих ременів із металевими пряжками та вішалку для одягу, які були вилучені в ході огляду її будинку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно поданого до суду клопотання а також доданих до нього документів, зокрема витягу з кримінального провадження № 0001623, слідчим суддею встановлено, що органом досудового розслідування, слідчим управлінням ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 травня 2016 року.

У ході зазначеного досудового слідства, по розслідуванню злочину передбаченого частиною 1 статті 121 КК України, заступника начальника відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя і здоров`я особи, слідчого управління ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на майно ОСОБА_6 , 1980 року народження, мешканки АДРЕСА_1 , а саме двох чоловічих ременів із металевими пряжками та вішалку для одягу, які були вилучені в ході огляду її будинку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду.

Частиною 1 статті 172 КПК України встановлено, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Частиною 2 даної статті, передбачено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна

Статтею 170 КПК України законодавець встановлює порядок накладення арешту на майно під час кримінального провадження, визначає що є арештом майна. Так згідно частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частина 2 статті 170 КПК України встановлює, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 10 статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, згідно частини 2 статті 171 КПК України, повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Крім цього законодавець встановлює обов`язок для слідчого, прокурора, зазначаючи, що до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

З досліджених слідчим суддею клопотання та доданих до нього документів встановлено, що всупереч частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні про арешт майна заступника начальника відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя і здоров`я особи, слідчого управління ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 , не зазначено: 1) підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, частина 2 статті 170 КПК України визначає чіткий перелік такої мети, при цьому потрібно чітко зазначити підставу та відповідно обґрунтувати необхідність арешту; 2) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, слідчий суддя відмічає, що у матеріалах клопотання немає жодного документу який би міг засвідчити кому належить право власності на речі та предмети, на які слідчий просить накласти арешт, а тому існує ймовірність, що вони належать іншим особам, накладення арешту на які може привести до негативних наслідків для таких суб`єктів, відсутні і посилання слідчого на конкретні достатні факти, які б вказували на приналежність такого майна.

Таким чином слідчий суддя встановив, що клопотання про арешт майна з яким заступник начальника відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя і здоров`я особи, слідчого управління ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, подано без додержання вимог статті 171 КПК України.

Згідно частини 3 статті 172 КПК України, якщо слідчий суддя, суд, встановив, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна з яким заступник начальника відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя і здоров`я особи, слідчого управління ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_3 3 травня 2017 року звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, необхідно повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 309, 372, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна заступника начальника відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя і здоров`я особи, слідчого управління ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 - повернути прокурору, як таке що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1