солом`янський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 квітня 2017 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 ,-

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 подала вищезазначену заяву, мотивуючи її наступним.

Так, заявник зазначає, що вона 25.01.2017 звернулася до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва в порядку ст.303 КПК України зі скаргою, в якій оскаржувала бездіяльність детективів Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей за її завою про злочин в Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Ухвалою слідчого судді суду від 30.01.2017 в задоволенні даної скарги відмовлено.

06.02.2017 ОСОБА_3 подала до суду заяву про перегляд даної ухвали (рішення) суду в порядку ст.464 КПК України за ново виявленими обставинами.

В той же час, як стверджує заявник, авто розподіл судді з розгляду даної заяви відбувся лише 09.02.2017, що, на її думку, свідчить про порушення Європейської конвенції з захисту прав людини і основоположних свобод в контексті права на розгляд її справи протягом розумного строку.

В подальшому, серед підстав відводу заявник наводить відсутність в матеріалах даної справи з перегляду ухвали про відкриття провадження та несвоєчасне повідомлення про дату судового засідання, а також, на її думку, наявність в матеріалах справи «сфальсифікованих» документів, а саме клопотань детективів, які хоча і зареєстровані канцелярії суду, проте не містять гербових печаток на підписах детективів та самі клопотання написані не на бланках.

Все це, впевнена заявник, є підставами для відводу судді ОСОБА_4 .

Особа, якій заявлено відвід, в судове засідання будучи повідомленим не з`явився, своїм правом надати пояснення з приводу заявленого відводу не скористався.

Заслухавши заявника та дослідивши матеріали справ 760/1617/17 (провадження 1-кс/760/1736/17) та 760/1617/17 (провадження 1-о/760/4/17), слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Статтями 75, 76 КПК України передбачені умови, за наявності яких, зокрема, суддя підлягає безумовному відводу, зокрема, суддя підлягає безумовному відводу за наявності підстав, які викликають сумнів в його упередженості.

Як указав Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна (Wettstein), п. 43)

Як убачається з матеріалів провадження ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою про перегляд за ново виявленими обставинами 06.02.2017.

Відповідно до автоматичного розподілу справ між суддями, здійснення якого підтверджено наявним в справі відповідним протоколом, суддею з розгляду даної заяви визначений ОСОБА_4 09.02.2017, відтак сама лише дата проведення такого авто розподілу не свідчить про те, що такий розподіл можна піддати сумніву і відповідно неможна піддати сумніву сам розподіл даної заяви конкретному судді.

Щодо дій головуючого у даній справі, в частині необхідності винесення ухвали про відкриття, то дійсно, матеріали справи такого документа не містять. В даному випадку, суд вважає неможна стверджувати про упередженість суду через сам лише факт відсутності такого документа в справі.

Про виклик осіб на судове засідання повідомлені учасники справи.

Дійсно в матеріалах справи міститься два клопотання детективів Національного антикорупційного бюро України, зокрема, від 07.04.2017,які надійшли через канцелярію суду, що засвідчує штамп,до яких долучена довіреність директора Національного антикорупційного бюро України на повноваження даної особи представляти інтереси органу. Відтак, стверджувати про те, що за викладених заявником обставин, того, що клопотання про відкладення не на бланку та підпис детектива не засвідчений гербового печаткою Національного антикорупційного бюро України, є через те несправжнім документом, а «сфальсифікованим» також неможна.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляду справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Зважаючи на вищезазначені положення закону та наведені судом обставини, приходжу до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_4 .

Керуючись ст. ст. 75, 76 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 в справі 760/1617/17 (провадження 1-о/760/4/17), - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - ОСОБА_1