печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого в ОВС п`ятого слідчого відділу управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
17 березня 2016 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого в ОВС п`ятого слідчого відділу управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , погоджене прокурором другого відділу управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , в якому слідчий просить накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: грошові кошти в сумі 1 500 (тисяча п`ятсот) Євро, 2 405 (дві тисячі чотириста п`ять) доларів США та 323 (триста двадцять три) грн.

У судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, просив задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

ОСОБА_6 та його захисники про призначене судове засідання з розгляду клопотання не повідомлялися.

Згідно із ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши подане клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання та встановлено під час судового засідання, Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000659 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України.

12.03.2016 ОСОБА_6 повідомлено про підозру в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, за попередньою змовою групою осіб, неправомірної вигоди у великому розмірі для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дії з використанням наданого йому службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, тобто, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України підтверджується встановленими під час досудового розслідування фактичними обставинами справи та зібраними доказами, детальний виклад яких зазначається у клопотанні слідчого.

Санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Частиною 2 ст. 170 КПК України встановлено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, відповідно до ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, санкція якої передбачає конфіскацію майна, відповідно до положень ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на грошові кошти в сумі 1 500 (тисяча п`ятсот) Євро, 2 405 (дві тисячі чотириста п`ять) доларів США та 323 (триста двадцять три) грн.

А відтак, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173,175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- грошові кошти в сумі 1 500 (тисяча п`ятсот) Євро, 2 405 (дві тисячі чотириста п`ять) доларів США та 323 (триста двадцять три) грн.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим у кримінальному провадженні.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1