Справа № 298/113/16-к
Номер провадження № 1-кс/298/19/16
УХВАЛА

18 квітня 2016 року смт. Великий Березний

Великоберезнянський районний суд Закарпатської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілої ОСОБА_4 ,
захисника потерпілої ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань, в смт. В. Березний, справу по кримінальному провадженні № 0000025 про обвинувачення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.135, ч.2 ст.286 КК України,
ВСТАНОВИВ:
В судовому засіданні захисник потерпілої заявив письмове клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_7 .
Своє клопотання захисник мотивує тим, що злочини, вчиненні ОСОБА_8 , є тяжкими і відповідно до ч.3 ст.135 КК України та ч.2 ст.286 КК України кожною з статей передбаченого покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років.
Запобіжний захід в ході досудового розслідування не обирався.
Крім цього ОСОБА_7 вже допускав неявку в судове засідання без будь яких поважних причин, зухвало себе поводив в судовому засідання, також враховуючи можливий тиск на свідків з його сторони, враховуючи спосіб життя, який веде обвинувачений, а саме зловживання алкогольними напоями, поведінка його є непередбаченою і щоб забезпечити об`єктивний, законний розгляд даної справи в присутності, в тому числі і обвинуваченого, ніяких дій в сторону виправлення він не вчиняє, ні матеріальна, ні моральна шкода не була відшкодована навіть частково, не попросив вибачення від сім`ї загиблої. Ситуація навколо цієї справи є дуже напруженою, психологічна напруга громадськості дуже висока і вона тільки зростає, справа набуває розголосу, а люди не бачать результату, адже обвинувачений спокійно ходить на волі, і це може призвести до непередбачуваних наслідків, а тому просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Потерпіла в судовому засіданні клопотання свого захисника підтримала та просила задовольнити його, додатково пояснивши, що обвинувачений перед нею не вибачився по сьогоднішній день.

Прокурор також в судовому засіданні підтримав клопотання захисника потерпілої.

Захисник обвинуваченого в судовому засіданні просив обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, додатково зазначив, що обвинувачений доглядає за своєю мамою.
Обвинувачений підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку учасників процесу, враховуючи те, що судове провадження не завершене, приходжу до наступного.

Згідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого, його майновий стан; наявність судимостей; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір завданої підозрюваним, обвинуваченим майнової шкоди.
Відповідно до п.4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
При цьому суд, враховує вимоги ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, у його взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, вбачає за можливе застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Згідно з вимогами ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного. Відповідно до ч. 6 цієї ж статті строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Враховуючи, обставини справи, суд вважає, що для запобігання ризиків передбачених ст. 177 КПК України, достатньо обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 197 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 ,запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати зазначене вище місце постійного проживання та зобов`язавши прибувати до суду за першою вимогою.

Визначити строк дії ухвали 60 днів до 16 червня 2016 року включно.

Ухвалу скерувати для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала може бути оскаржена сторонами в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий