Справа № 443/1545/16-к
Провадження №1-кс/443/300/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 вересня 2016 року Жидачівський районний суд Львівської області у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника-адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Жидачеві клопотання слідчого СВ Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУП у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з повною середньою освітою, не працюючого, інваліда 2 групи загального захворювання, не одруженого, перебуває на обліку у лікаря психіатра, такого, що не має судимості,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, -
встановив:
21 вересня 2016 року слідчий СВ Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням, яке погоджено з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .. В обгрунтування клопотання слідчий посилається те, що ОСОБА_4 20.09.2016 року близько 01 години 30 хвилин у АДРЕСА_2 , керуючись корисливим мотивом на заволодіння чужим майном, який виник у нього раптово, повторно, шляхом підбору ключа до внутрішнього замка вхідних дверей квартири ОСОБА_7 , відчинив двері та проник в приміщення квартири, де у коридорі на поличці шафи-купе із шкатулки викрав гроші в сумі 2000 грн., після чого, будучи виявлений ОСОБА_8 під час спроби викрадення мобільного телефона марки "iPhone 4", продовжив свої злочині дії, спрямовані на відкрите викрадення грошей в сумі 2000 грн., вибіг на вулицю, проте ОСОБА_8 його впізнав і при спробі наздогнати, ОСОБА_4 викинув гроші у дворі прибудинкової земельної ділянки, а сам втік у невідомому напрямку, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.186 КК України.

20.09.2016р. о 16 год. 10 хв. ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

20.09.2016 року відповідно до ст.ст.42,276,277,278 КПК України повідомлено про підозру, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України та роз`яснено процесуальні права та обов`язки підозрюваного.

ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, підозра є обґрунтованою, підтверджується матеріалами кримінального провадження (протоколом затримання ОСОБА_4 від 20.09.2016р., двома протоколами огляду місця події від 20.09.2016р., показами потерпілої ОСОБА_7 та свідка ОСОБА_8 , іншими матеріалами провадження).

У клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 , як підозрюваного, у вигляді тримання під вартою у зв`язку з тим, що він вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, застосувати інші запобіжні заходи немає можливості через характеристику особи підозрюваного, який не має сталих соціальних зв"язків, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та чи вчинити інше правопорушення.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного та послався на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ст.177 КПК України.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , просив слідчого суддю обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, вважаючи, що прокурором не доведені ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 з приводу пред"явленої йому 20.09.2016 року підозри дав визнавальні показання, при цьому пояснив, що його поведінкою керував внутрішній голос.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши сторін кримінального провадження, суд не знаходить підстав для обрання підозрюваному найсуворішого запобіжного заходу у виді утримання під вартою, зважачи на те що прокурором не доведено ризиків, на які він покликався, як на підставу обрання даного запобіжного заходу.

Відтак запобіжним заходом підозрюваному слід обрати домашній арешт, виходячи з наступного:

СВ Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУП у Львівській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000921 від 20.09.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

20.09.2016 року о 16 год. 10 хв. ОСОБА_4 був затриманий у порядку ст.ст.40,104,131,132,208-211,213 КПК України за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, що стверджується протоколом затримання.

Того ж дня ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Як убачається із наданих суду матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні зазначеного кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до п.„с" ч.1 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав і основоположних свобод для обрання або для зміни запобіжного заходу - тримання під вартою необхідна наявність підстав вважати, що дана особа, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, буде намагатися, або ухилятися від слідства, суду та від виконання процесуальних рішень або перешкоджати встановленню істини в справі або продовжувати злочинну діяльність. При цьому враховується тяжкість вчинених злочинів, вік підозрюваного, його стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності, місце проживання та інше.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, крім наявності ризиків, на підставі наданих матеріалів враховує також тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у випадку визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, який є інвалідом другої групи зального захворювання(відкрита форма туберкульозу), перебуває на обліку в лікаря психіатра, вважає, що застосувати запобіжні заходи такі, як особисте зобов`язання, особиста порука, застава немає можливості через особу підозрюваного, який ніде не працює.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з"являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов"язаних з виконанням покладених на неї зобов"язань, використовувати електронні засоби контролю.

Враховуючи вказані обставини, суд приходить до висновку, що такий запобіжний захід, як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов"язків та забезпечить його належну процесуальну поведінку.

Керуючись ст.ст.181,184,193,194,196,369,372 КПК України, -

ухвалив:
У задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на ОСОБА_4 такі процесуальні обов"язки - не залишати місце постійного проживання, що у АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду цілодобово.

Визначити датою закінчення строку дії даної ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 16 год. 10 хв. 19 листопада 2016 року.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному ОСОБА_4 ..

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ____________________________

21 вересня 2016 року