печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 вересня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі захисника особи, в інтересах якого подано скаргу ОСОБА_3 , розглянувши скаргу захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_5 слідчого у кримінальному провадженні № 0000092 від 07.07.2016 та про зобов`язання провести допит, -

В С Т А Н О В И В :
27.07.2016 до суду звернувся захисник підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000092 ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 із скаргою на постанову слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_5 від 07.07.2016 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих дій від 07.07.2016.

У поданій скарзі захисник просив скасувати вказану постанову та зобов`язати слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_5 слідчого у кримінальному провадженні № 0000092 від 07.07.2016 провести допит у якості свідка у кримінальному провадженні № 0000092, члена спостережної ради ВАТ «Бериславське АТП-16537» ОСОБА_6 , з обов`язковою участю адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .

Захисник особи, в інтересах якої подано скаргу, адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги скарги підтримав та просив задовольнити, посилаючись на обставини викладені у ній.

Слідчий у кримінальному провадженні № 0000092 ОСОБА_5 , чиє процесуальне рішення є предметом оскарження, у судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд скарги належним чином, про причини неявки до суду не повідомив, заяви, клопотання, письмові заперечення не надходили у справі.

Вивчивши скаргу, письмові докази, заслухавши обґрунтування захисника особи, в інтересах якої подано скаргу, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як встановлено, у вказаному кримінальному провадженні адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_7 здійснюють захист підозрюваного ОСОБА_4 , за підозрою останнього у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

04.07.2016 до військової прокуратури Київського гарнізону, для слідчого ОСОБА_5 , подано клопотання адвоката ОСОБА_3 про виклик та допит у якості свідка у кримінальному провадженні №0000092 члена спостережної ради ВАТ «Бериславське АТП-16537» ОСОБА_6 , який провести з обов`язковою участю адвокатів ОСОБА_3 і ОСОБА_7 .

Постановою від 07.07.2016 слідчий ОСОБА_5 відмовив у задоволенні клопотання сторони захисту, посилаючись на те, що під час досудового розслідування встановлення інформації щодо ВАТ «Бериславське АТП-16537», а саме щодо посадових обов`язків ОСОБА_8 , про заборгованість по заробітній платі перед працівниками, про арешт банківських рахунків та його зняття, непогашені іпотеки можливе шляхом подання запитів у відповідні установи, а також те, що, виходячи із наявних у матеріалах провадження відомостей, вказаний у клопотанні свідок не може своїми свідченнями сприяти встановленню істини у провадженні.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Частиною 2 ст. 22 КПК України встановлено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим у порядку, передбаченому цим Кодексом.

А саме, у ч. 3 ст. 93 КПК України зазначено, що сторона захисту, потерпілий здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту, потерпілим проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому ст. 220 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 223 КПК України визначено, що слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній (ч. 6 ст. 223 КПК України).

Імперативною нормою КПК України ч. 6 ст. 223 цього Кодексу визначено, що слідча (розшукова) дія, яка здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.

Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до протоколу.

Системним аналізом оскаржуваної постанови від 07.07.2016 та клопотання сторони захисту від 04.07.2016 встановлено, що отримання відомостей, які мають значення у кримінальному провадженні, для повного та об`єктивного досудового розслідування буде доцільним як шляхом подання запитів у відповідні установи, так і проведенням допиту особи, про яку зазначено у клопотанні, зокрема для перевірки та зіставлення показів свідка з наданою письмовою інформацією. Відтак один спосіб отримання письмових доказів не виключає застосування іншого.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 22, 24, 93, 220, 223, 303, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Скаргу захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_5 слідчого у кримінальному провадженні № 0000092 від 07.07.2016 та про зобов`язання провести допит задовольнити.

Постанову слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_5 слідчого у кримінальному провадженні № 0000092 від 07.07.2016 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, а саме допит у якості свідка члена спостережної ради ВАТ «Бериславське АТП-16537» ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000092 та проведенні вказаного допиту з обов`язкового участю адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_7 скасувати та зобов`язати слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_5 слідчого у кримінальному провадженні № 0000092 від 07.07.2016 провести допит у якості свідка у кримінальному провадженні № 0000092, члена спостережної ради ВАТ «Бериславське АТП-16537» ОСОБА_6 , з обов`язковою участю адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1