УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" жовтня 2016 р. Дніпровський районний суд м.Києва у складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: ОСОБА_3 ,
захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Магнітогорськ Челябінської області Російської Федерації, громадянина України, з вищою освітою, працюючого директором Центру обліку бездомних громадян Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого;
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м.Києва, громадянки України, з вищою освітою, не одруженої, працюючої фахівцем із соціальної роботи в Центрі обліку бездомних громадян Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимої,
- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.368 КК України,-
Для здійснення судового провадження автоматизованою системою документообігу суду було визначено головуючого суддю ОСОБА_8 .
У зв`язку з неможливістю головуючого судді ОСОБА_8 брати участь у судовому засіданні, він був замінений іншим головуючим суддею ОСОБА_1 , яка визначена автоматизованою системою документообігу суду.
Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 19 вересня 2016 року, виходячи з положень КПК України, що регламентують незмінність складу суду, у вказаному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні просить призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані вимоги кримінального процесуального закону та обвинувальний акт складено з дотриманням вимог ст.291 КПК України, крім того посилається на відсутність підстав для закриття кримінального провадження чи повернення обвинувального акту, в тому числі посилається на відсутність підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченим, у зв`язку з наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що були враховані слідчим суддею при застосуванні щодо кожного з них запобіжного заходу, наявність яких продовжує існувати.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 заявив клопотання про повернення обвинувального акту з реєстром матеріалів досудового розслідування прокурору, у зв`язку з їх невідповідністю вимогам Кримінального процесуального закону України та порушенням в ході досудового розслідування норм кримінального процесуального закону. Так, обгрунтовуючи клопотання, захисник послався на те, що, незважаючи на повернення обвинувального акту прокурору через відсутність формулювання обвинувачення, новий обвинувальний акт, що надійшов до суду не містить у собі формулювання обвинувачення, оскільки у обвинувальному акті замість формулювання обвинувачення наведені повторно фактичні обставини, які прокурор вважає встановленими, що не дає можливості встановити, в чому саме обвинувачується ОСОБА_6 . Крім того, мотивуючи клопотання захисник зазначив, що прокурором порушені строки досудового розслідування, оскільки обвинувальний акт складений після закінчення строків досудового розслідування, які прокурором в передбаченому законом порядку не продовжувались.
Захисник обвинуваченої ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_5 заявив також клопотання про повернення обвинувального акту з реєстром матеріалів досудового розслідування прокурору, у зв`язку з їх невідповідністю вимогам Кримінального процесуального закону України та порушенням в ході досудового розслідування норм кримінального процесуального закону, що встановлюють строки досудового розслідування. В обгрунтовання клопотання, захисник послався на аналогічні підстави для повернення, оскільки новий обвинувальний акт, що надійшов до суду не містить у собі формулювання обвинувачення, так як, в обвинувальному акті замість формулювання обвинувачення наведені повторно фактичні обставини, які прокурор вважає встановленими, що не дає можливості встановити, в чому саме обвинувачується ОСОБА_7 . Крім того, мотивуючи клопотання захисник зазначив, що прокурором порушені строки досудового розслідування, оскільки обвинувальний акт складений після закінчення строків досудового розслідування, які прокурором в передбаченому законом порядку не продовжувались.
Обвинувачені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 підтримали думку соїх захисників.
Обговоривши в підготовчому судовому засіданні клопотання захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про повернення прокурору обвинувального акту з реєстром матеріалів досудового розслідування, у зв`язку з їх невідповідністю вимогам КПК України, вислухавши, обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які підтримали клопотання своїх захисників, вислухавши думку прокурора з приводу заявленого захисником клопотання, яка заперечила проти повернення обвинувального акту, посилаючись на відповідність обвинувального акту вимогам КПК України, а також на те, що підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні вже було проведено іншим суддею, а тому судовий розгляд повинен продовжуватись, вивчивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд приходить до наступного.
Так, відповідно до вимог ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього кодексу.
Відповідно до вимог ст.337 КПК України судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення особі відповідно до обвинувального акта, що є межами судового розгляду.
Обвинувальний акт повинен містити відомості, зазначені в ч.2 ст.291 КПК України, зокрема:
1)найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;
2)анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3)анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
4)прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;
5)виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;
6)обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;
7)розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
8)розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);
9)дату та місце його складення та затвердження.
Як вбачається з наявних в суді матеріалів судового провадження, згідно з даними світлокопії ухвали Апеляційного суду м.Києва від 10 лютого 2016 року, було скасовано вирок Дніпровського районного суду м.Києва від 10 вересня 2015 року з призначенням нового судового розгляду в суді першої інстанції у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за ч.4 ст.368 КК України в тому ж суді зі стадії підготовчого судового засідання в іншому складі суду.
Підставою для скасування вищезазначеного вироку суду стала невідповідність обвинувального акта щодо ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вимогам ст.291 КПК України, оскільки обвинувальний акт, в якому були зазначені лише встановлені в ході досудового розслідування фактичні обставини, не містив формулювання обвинувачення відповідно до положень закону.
Крім того, судом апеляційної інстанції у вказаній ухвалі суду було визнано, що зміна обвинувачення прокурором під час судового розгляду, шляхом доповнення обвинувального акту викладом фактичних обставин, які прокурор вважав доведеними, суперечила вимогам ст.338 КПК України, оскільки прокурор має право змінити обвинувачення в суді, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа, а не доповнювати обвинувальний акт, а тому вказані істотні порушення кримінального процесуального закону України перешкодили суду ухвалити законний та обґрунтований вирок.
Крім того, з даних реєстру досудового розслідування, долученого до обвинувального акту вбачається, що серед інших процесуальних рішень у кримінальному провадженні Дніпровським районним судом 19 квітня 2016 року було ухвалено під головуванням судді ОСОБА_8 ухвалу про повернення обвинувального акту щодо ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за ч.4 ст.368 КК України прокурору на підставі ст.291 КПК України для усунення недоліків та виконання вимог кримінального процесуального кодексу.
В подальшому, до Дніпровського районного суду м.Києва надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування, що одночасно складений та затверджений 05 травня 2016 року прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_9 .
Відповідно до вимог ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. У ньому підводяться підсумки розслідування і формулюється обвинувачення, на підставі якого обвинувальний акт у кримінальному провадженні щодо обвинуваченого направляється до суду і визначається коло обставин, що підлягають дослідженню під час судового розгляду. Обвинувальний акт є необхідним також для того, щоб обвинувачений міг підготуватися до захисту.
Відповідно до положень п.13 ч.1 ст.3 КПК України визначено, що обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку встановленому цим Кодексом. Поряд з цим, ч.1 ст.11 КК України встановлено, що злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.
Поряд з цим, вимогами п.5 ч.2 ст.291 КПК України визначено, що формулювання обвинувачення в обвинувальному акті викладається після викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими та правової кваліфікації кримінального правопорушення.
Крім того, Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09 квітня 2008 року зазначив, що у контексті підпункту «а» п.3 ст.6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`яснення «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного, він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (рішення від 19.12.1989 у справі «Камасінські проти Австрії). Крім того, Суд констатував, що положення підпункту «а» п.3 ст.6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення, та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду (рішення від 25.03.1999 у справі «Песільє та Сассі проти Франції»).
Разом з тим, як вбачається зі змісту обвинувального акту від 05 травня 2016 року, він містить виклад фактичних обставин, які прокурор вважав доведеними, та у ньому наведено формулювання обвинувачення, яке за змістом в порівнянні повністю ідентичне зі змістом обвинувачення, що було сформульоване прокурором у обвинувальному акті від 07 липня 2015 року під час першого розгляду справи в суді, шляхом доповнення обвинувального акту, який не відповідав вимогам ст.291 КПК України, що стало підставою для скасування вироку Дніпровського районного суду м.Києва від 10 вересня 2015 року.
Таким чином, фактично прокурором не було усунуто ті недоліки, що зазначені в ухвалі Апеляційного суду м.Києва від 10 лютого 2016 року, якою скасовано вирок Дніпровського районного суду м.Києва від 10 вересня 2015 року, у зв`язку з невідповідністю обвинувального акту вимогам кримінального процесуального кодексу України, в тому числі в ухвалі Дніпровського районного суду м.Києва від 19 квітня 2016 року про повернення обвинувального акту прокурору.
Також, в обвинувальному акті не в повній мірі зазначені дані про особи обвинувачених, зокрема відомості про сімейний стан, дані щодо наявності неповнолітніх дітей, пільги, які є важливими при вирішенні питання про призначення покарання, у випадку доведеності їх вини.
Крім того, відповідно до загальних положень закінчення досудового розслідування, звернення до суду з обвинувальним актом є однією з форм закінчення досудового розслідування, що визначено положеннями глави 24 КПК України, яка в тому числі визначає продовження строку досудового розслідування та відноситься до переліку положень розділу ІІІ КПК України «Досудове розслідування». А тому, з огляду на викладене, суд погоджується з доводами захисту про складання прокурором і затвердження обвинувального акту 05 травня 2016 року, з подальшим врученням обвинуваченим та захисту, поза межами визначеного КПК України двохмісячного строку досудового розслідування.
Вищенаведене свідчить про порушення вимог кримінального процесуального кодексу України, а тому суд приходить до висновку про необхідність повернення прокурору на підставі ч.3 ст.314 КПК України обвинувального акту з реєстром матеріалів досудового розслідування, як такого, що не відповідає вимогам закону.
Відповідно до вимог ст.315ч.3 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Підстав для зміни обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді застави та обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, з урахуванням наявних у кримінальному провадженні ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які були враховані при застосуванні щодо останніх запобіжного заходу та продовжують існувати, суд на стадії підготовчого судового засідання не вбачає, а тому запобіжний захід застосований щодо кожного з обвинувачених слід залишити без змін.
Що стосується твердження прокурора про відсутність підстав для повернення обвинувального акту, оскільки судовий розгляд на підставі даного обвинувального акту вже було призначено, то такі твердження є надуманими та такими, що суперечать положенням ст.319 КПК України, що регламентують незмінність складу суду та визначають порядок провадження після зміни складу суду.
За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст.109, 110, 290, 291, 293, 182, 183, 314, 315, 372, 376, КПК України, суд,-
Клопотання адвоката ОСОБА_5 захисника обвинуваченої ОСОБА_7 та адвоката ОСОБА_4 захисника обвинуваченого ОСОБА_6 задовольнити.
Запобіжний захід щодо ОСОБА_7 у виді домашнього арешту та покладені на неї обов`язки ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 15.06.2016 року залишити без змін та продовжити на два місяці.
Повний текст ухвали буде проголошено 31.10.2016 року о 16 годині 30 хвилин.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва через Дніпровський районний суд м.Києва протягом 7-ми днів з дня її оголошення.

Суддя: