УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
Слідчого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, -

В С Т А Н О В И В :
Захисник ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , мотивуючи це тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2016 року було обрано ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, проте ні слідчим, ні прокурором у поданому клопотанні, не доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні правопорушення, обставин, що підтверджують підозру у вчиненні злочину та наявність достатніх підстав вважати, що існує принаймні один з перелічених ризиків, а саме: переховування підозрюваного від органу досудового розслідування чи суду, незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню.

Тому, захисник ОСОБА_3 просив змінити щодо ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою, постановлений згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 20.10.2016 року на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Захисник ОСОБА_3 та підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримали вимоги клопотання та просили його задовольнити.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 заперечував проти даного клопотання та просив відмовити у його задоволенні, оскільки підозра ОСОБА_4 є обґрунтованою та станом на сьогодні не відпали ризики, зазначені в ухвалі від 20 жовтня 2016 року. Крім того, зазначив, що ОСОБА_4 здійснює вплив на колишніх працівників ПАТ «КБ «Стандарт», які є свідками у даному кримінальному провадженні.

Слідчий ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти даного клопотання та просив відмовити у його задоволенні.

Вивчивши матеріали клопотання, допитавши підозрюваного, заслухавши його захисника, думку прокурора, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні клопотання виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

За ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

У силу ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2016 року було задоволено клопотання старшого слідчого з ОВС першого відділу управління розслідування кримінальних проваджень ГСУ фінансових розслідувань Державної фіскальної служби України ОСОБА_6 та застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Крім того, було визначено строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою тривалістю 60 (шістдесят) днів з моменту затримання підозрюваного.

Як вбачається з вказаної ухвали від 20 жовтня 2016 року, 18 жовтня 2016 року складено повідомлення про підозру відносно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

Також, у вказаній ухвалі зазначені ризики, а саме: можливість переховуватися від органів слідства та суду, наявність шкоди яка більше ніж у шістсот разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Проте, захисником не надано доказів того, що станом на день звернення із даним клопотанням відносно ОСОБА_4 відпали ризики, зазначені в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2016 року, подане клопотання не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 194, 201, 309 КПК України, слідчий суддя , -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя