ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/719/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" серпня 2016 р.

Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0006847 від 22.06.2016 року відносно обвинуваченої:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, з середньою освітою, неодруженої, непрацюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:
До Дарницького районного суду м. Києва з Київської місцевої прокуратури № 2 в порядку ст. 291, 293 КПК України надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за вказаним номером відносно обвинуваченої ОСОБА_3 .

В судовому засіданні, прокурор вважала за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, оскільки він складений відповідно до вимог ст. 291 КПК України, підсудний Дарницькому районному суду м. Києва, підстав для закриття провадження не має. Також, прокурор просила продовжити ОСОБА_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Обвинувачена ОСОБА_3 просила суд змінити їй запобіжний захід з тримання під вартою на будь-який інший.

Суд, заслухавши учасників підготовчого судового розгляду, приходить до наступних висновків.

Кримінальне провадження за обвинувальним актом підсудне Дарницькому районному суду м. Києва. Підстави для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження відсутні.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливили призначення до судового розгляду, не встановлені, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_3 в судове засідання.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Вирішуючи питання щодо запобіжного заходу, суд виходить з того, що згідно з приписами ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 р. продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Ризиками, які свідчать про доцільність продовження терміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою та стверджують наявність конкретного суспільного інтересу ОСОБА_3 , на думку суду, є можливість впливу свідків, переховуватись від суду та продовжувати злочинну діяльність.

Крім того, суд враховує, що ОСОБА_3 не працює, вчинила злочин на іспитовому терміні.

Таким чином, обраний відносно обвинуваченої ОСОБА_3 запобіжний захід на даний час відповідає особі обвинуваченої, характеру та тяжкості діяння, яке їй інкримінують, позбавляють можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню від суду. Відтак клопотання обвинуваченої щодо зміни їй запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

У відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи конкретні обставини скоєння злочину, які інкримінуються обвинуваченому, суд приходить до висновку, що розмір застави, який би здатний був забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків повинен складати 20 розмірів мінімальної заробітної плати.

На підставі викладеного, п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, Рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011, справа Харченко проти України,

керуючись ст.ст. 177-178, 314-316 КПК України,

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання обвинуваченої ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні № 0006847 від 22.06.2016 року відносно обвинуваченого ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України у відкритому судовому засіданні, провадження розглядати суддею одноособово в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Севастопольська 7/13 каб. № 1 на 15 год. 00 хв. 16 вересня 2016 року.
У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

Запобіжний захід відносно обвинуваченої ОСОБА_3 - залишити без змін у виді тримання під вартою, продовживши термін дії цього запобіжного заходу до 10 жовтня 2016 року включно.

У разі внесення застави в розмірі 20 мінімальних заробітних плат, що становить 29 000 гривень, на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва та надання суду документа, що це підтверджує сплату, ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти з покладенням на нього наступних обов`язків: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити ОСОБА_3 наслідки невиконання цих обов`язків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: