Пров.№ 1-кс/646/4878/2015
ЧЕРВОНОЗАВОДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ХАРКОВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.10.15 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ВСТАНОВИВ:

01.10.2015р. до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла вищевказана скарга, в якій заявник просить зобов`язати прокурора Харківської області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за її заявою від 21.09.2015р. та зобов`язати прокурора ОСОБА_4 скасувати постанову від 23.06.2015р. про відмову у визнанні потерпілою. В обґрунтування скарги зазначила, що 21.09.2015р. вона звернулась до прокуратури Харківської області з заявою, в якій просила внести відомості в ЄРДР відносно слідчих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , прокурорів Харківської області ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та слідчого судді ОСОБА_12 за ст.ст., 365, 366, 382, 384 КК України.

Прокурор, повідомлений відповідно до вимог ст.135, 136 КПК України про час та дату розгляду скарги, в судове засідання, призначене на 05.07.2015р. не з`явився, надавши клопотання про відкладення судового засідання. Разом з тим, доказів на підтвердження поважності причин своєї неявки слідчому судді не надав.

Відповідно до ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Оскільки скарга надійшла до суду 01.10.2015р., відкладення судового засідання через неявку прокурора, належним чином повідомленого про дату і місце розгляду справи, не забезпечить дотримання розумних строків розгляду скарги та вимог ст.ст.28, 306 КПК України.

Зважаючи на ці положення закону, враховуючи, що прокурор надав клопотання про відкладення судового засідання без підтвердження поважності причин своєї неявки, при цьому відповідно до ч.3 ст.306 КПК України його неявка не перешкодою для розгляду скарги по суті, з урахуванням думки заявника, яка заперечувала проти відкладення розгляду скарги, слідчий вважає за необхідне з метою дотримання розумних строків розгляду прийняти рішення по суті скарги без участі прокурора.
Заявник в судовому засіданні скаргу підтримала з підстав, в ній наведених.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши подану скаргу та надані матеріали, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Стаття 214 КПК України передбачає, що після подання заяви або повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення відповідною посадовою особою (слідчим чи прокурором) обставин, що можуть свідчити про вчинення особою кримінального правопорушення, слідчий чи прокурор зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

З наведеного вбачається, що обов`язок внесення до ЄРДР стосується тих відомостей, що можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою кримінального правопорушення.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, а тому критерієм внесення відомостей до ЄРДР є саме фактичні дані, що вказують на ознаки конкретного складу злочину.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), суб`єктивна та об`єктивна сторони злочину.

Особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення. Заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення вважаються поданими з моменту попередження особи про кримінальну відповідальність.

З дослідженого слідчим суддею звернення, на яке посилається заявник як на заяву про злочин, вбачається, що 21.09.2015р. ОСОБА_3 звернулась до прокуратури Харківської області з заявою, яка фактично містить доводи в обґрунтування незгоди з прийнятими процесуальними рішеннями вказаних в заяві осіб в рамках кримінального провадження за заявою ОСОБА_3 .

Разом з тим, незгода з процесуальними рішеннями, діями чи бездіяльністю слідчого чи прокурора може бути оскаржена в порядку, передбаченому ст.303-307 КПК України і сама по собі не свідчить про вчинення злочину.

Незгода з процесуальним рішенням слідчого судді також сама по собі не свідчить про вчинення злочину, оскільки згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

За таких обставин підстави для задоволення скарги відсутні.

Що стосується вимог скарги щодо зобов`язання прокурора ОСОБА_4 скасувати постанову від 23.06.2015р., то вказане повноваження є правом, прокурора, що не позбавляє заявника оскаржити зазначену постанову в порядку, передбаченому ст.ст.303-307 КПК України.

Відповідно до ст.309 КПК України ухвала слідчого судді з даного питання в апеляційному порядку оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 21.09.2015р.

Ухвала слідчого судді в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1