Справа № 461/668/16-к
Провадження № 1-кс/461/493/16
У Х В А Л А
01.02.2016 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 розглянувши клопотання заступника начальника відділу СУ ГУ Національної поліції у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 30.01.2015 року, до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у Львівському слідчому ізоляторі. Крім того, визначено заставу в сумі 200 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 275 600,00 грн..
При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали слідчого судду відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим невірно вказано реквізити депозитного рахунку Територіального управління державної судової адміністрації України в Львівській області для внесення коштів згідно ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України (застава).
Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.
Описка це зроблена судом механічна / мимовільна, випадкова, тощо / граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.
Слідчий суддя, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України, слідчий суддя ,-
у х в а л и в:
Виправити описку, допущену в резолютивній частині ухвали слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 30.01.2016 року у справі за клопотання заступника начальника відділу СУ ГУ Національної поліції у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Львівської області через районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1 .