Справа №295/4222/15-к

УХВАЛА
Іменем України

23.03.2015 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження: підозрюваного ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_3 .
В обґрунтування даного клопотання зазначає, що 21.02.2015 року близько 22 год. 00 хв. ОСОБА_3 , рухаючись в напрямку залізничного вокзалу по провулку Київському в м. Житомирі, помітив біля приміщення котельні, що між буд. №118 та №116 по вул. Київській в м. Житомирі раніше незнайому йому жінку, яка перебувала у стані алкогольного сп`яніння, тримаючи в руках сумку коричневого кольору.

В цей же час та місці, за вказаних обставин у ОСОБА_3 виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, а саме жіночої сумочки, яка належала ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, перебуваючи у вказаному місці, за вищевказаних обставин, керуючись корисливим мотивом, використовуючи стан алкогольного сп`яніння потерпілої, ОСОБА_3 підійшов до неї ззаду, схопивши при цьому руками за шубу та сумку, намагаючись її вирвати, застосовуючи насильство, що не є небезпечним для життя та здоров`я, штовхнув потерпілу, внаслідок чого остання впала на землю, вдарившись при цьому головою, чим заподіяв останній тілесні ушкодження у вигляді садна на обличчі, яке відноситься до легкого тілесного ушкодження без короткочасного розладу здоров`я. Після чого ОСОБА_3 шляхом ривку відкрито заволодів вказаною сумочкою, в якій перебував мобільний телефон марки «Nokia 515», гаманець червоного кольору, який не становить для потерпілої матеріальної цінності, із грошовими коштами в сумі 186 гривень, паспорт громадянина України та посвідчення інваліда 2-ї групи на її ім`я та картки «ПриватБанку» № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та з місця події зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення майна, 22.02.2015 ОСОБА_3 , перебуваючи біля банкомату «ПриватБанку», що по вул. Київській в м. Житомирі, використовуючи раніше викрадену кредитну картку «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , зняв із неї грошові кошти в сумі 6 900 гривень, якими розпорядився на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_3 відкрито викрав чуже майно, яке належало ОСОБА_6 , а саме - мобільний телефон марки «Nokia 515», грошові кошти в сумі 7 086 гривень.

Щодо даного факту ОСОБА_3 19.03.2015 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що за віком підозрюваний не є особою похилого віку, за станом здоров`я не потребує стаціонарного лікування, постійної роботи не має.

Враховуючи викладене, слідчий просить обрати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, мотивуючи можливістю ухилятися від органів досудового слідства та вчинення інших кримінальних правопорушень.
У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали заявлене клопотання.

Підозрюваний у судовому засіданні визнав свою вину.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку слідчого, прокурора, підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Під час розгляду клопотання, з урахуванням досліджених матеріалів кримінального провадження встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_3 даного кримінального правопорушення.

У відповідності із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно ч. 1 ст. 94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Проаналізувавши у сукупності матеріали та пояснення сторін кримінального провадження, враховуючи, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя вважає, що для особи підозрюваного застосування саме такого запобіжного заходу є найбільш адекватним та доцільним на даному етапі досудового слідства.

Також слідчим суддею врахована та обставина, що підозрюваний у судовому засіданні пояснив, що не має наміру ухилятися та готовий виконувати покладені на нього зобов`язання особистого характеру.
Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 199, 201, 202 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із електронним засобом контролю.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_3 залишати місце постійного проживання, а саме:АДРЕСА_1 , з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин у понеділок, вівторок, середу, четвер, п`ятницю, а також у вихідні суботу, неділю та святкові дні в межах строку досудового слідства, тобто до 19 травня 2015 року.
Покласти на ОСОБА_3 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
· з`являтись за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
· не відлучатись з м. Житомира без дозволу слідчого, прокурора або суду;
· повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
· не відвідувати розважальних закладів;
· докласти зусиль до пошуку постійної роботи.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Житомирського МВ УМВС України в Житомирській області.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_3 , що у разі ухилення або невиконання покладених на нього даною ухвалою обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1