Справа № 594/870/15-к
Провадження №1-кс/594/109/2015
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
В С Т А Н О В И В:
Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 02 серпня 2015 року біля 10 год. 30 хв. ОСОБА_4 перебуваючи в кімнаті житлового будинку по місцю проживання в АДРЕСА_1 в ході суперечки, діючи умисно, з метою спричинення тілесних ушкоджень нанесла удар ножем в область живота ОСОБА_5 , спричинивши тілесні ушкодження у вигляді різано-колотої рани передньої черевної стіни.
В ЄРДР слідчим ОСОБА_2 02.08.2015 року внесено наступні відомості «02.08.2015 року близько 10.30 ОСОБА_4 жителька АДРЕСА_1 перебуваючи в будинку по місцю проживання вступила у словесний конфлікт із своїм чоловіком ОСОБА_5 , під час якого спричинила йому тілесні ушкодження»
Дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 1 ст. 122 КК України, умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження.
В ході розслідування, 02.08.2015 року під час проведення огляду місця події житлового будинку в АДРЕСА_1 вилучено ніж, яким, як пояснила ОСОБА_4 вона нанесла удар в область живота ОСОБА_5 , а також футболку із розрізом спереду та шорти з слідами речовини темно-бурого кольору на них.
03.08.2015 під час проведення огляду місця події з житлового будинку в АДРЕСА_1 вилучено 2 ножі.
Слідчий в клопотанні вказує, що вилучені ножі мають значення під час розслідування, оскільки по них потрібно провести судові експертизи з метою перевірки показань ОСОБА_4 і для визначення знаряддя вчинення злочину. Футболка і шорти могли зберегти на собі сліди вчинення злочину.
В розумінні ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно.
Крім цього, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати:
- правову підставу для арешту майна;
- достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення.
- розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову;
- наслідки арешту майна для інших осіб;
- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст.ст.170, 171 КПК України, тому підлягає поверненню з метою усунення недоліків.
Так, подане клопотання не містить чітких підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, не викладено обставин та не надано достовірних даних про власника майна, на яке слідчий просить накласти арешт та що власником цього майна є саме ОСОБА_4 .
Також слідчий посилається на протоколи огляду місця події, житлового будинку в АДРЕСА_1 і вилучення майна під час цього огляду, однак не надано доказів правової підстави проведення такого огляду, оскільки з змісту протоколів слідує, що проведено обшук, який може бути проведено тільки за ухвалою слідчого судді.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
В клопотанні, поданому 04.08.2015 року, слідчий просить арештувати майно вилучене 02.08.2015 року і 03.08.2015 року, не обґрунтовуючи порушення строку звернення та не зазначаючи де знаходиться вилучене майно і чи повернуто його після закінчення встановлених строків.
Крім того кваліфікація за ч. 1 ст. 122 КК України нічим не обґрунтована, оскільки тяжкість тілесних ушкоджень не встановлена і підозра пред`явлена по надуманих підставах.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
За тих обставин, вважаю, що клопотання слідчого про арешт майна слід повернути прокурору.
Керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя-
Слідчий суддя: підпис
З оригіналом згідно.
Суддя Борщівського районного суду ОСОБА_1