Справа №308/7704/15-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.06.2015 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора Закарпатської області, -
ВСТАНОВИВ:
Заявник ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність прокурора Закарпатської області.
Скаргу обґрунтовує тим, що 14 травня 2015 року скаржник звернувся до прокурора Закарпатської області (далі Прокурор) з заявою про вчинення громадянином ОСОБА_3 заволодіння належним йому майном (грошовими коштами) в особливо великих розмірах шляхом зловживання довірою, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Зокрема просив відкрити за наведеними в заяві фактами кримінальне провадження, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, визнати мене потерпілим та об`єднати матеріали досудового розслідування по даному провадженню в одне провадження з матеріалами кримінального провадження №0000224. відкритому за заявою ОСОБА_3 про вимагання у нього грошових коштів, досудового розслідування по якому здійснюється слідчим органом прокуратури Закарпатської області.
На адвокатський запит його представника від 22.06.15 №16 прокуратора Закарпатської області листом від 25.06.15 №17-239-12(855) повідомила, що заява скаржника про вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення супровідним листом від 21.05.15 №17-239-12(667) скерована за належністю до Ужгородського МВ УМВС України в Закарпатській області.
Дії Прокурора по невнесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей по заяві скаржника і скеруванню її до органу міліції є незаконними.
На підставі наведеного просить зобов`язати прокурора Закарпатської області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості за заявою від 14.05.15 про вчинення громадянином ОСОБА_4 кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування у кримінальному провадженні, відкритому за цією заявою та зобов`язати прокурора Закарпатської області визнати його потерпілим у цьому кримінальному провадженні та вручити йому пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.
Суд вивчивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.
Згідно ст.304 ч.2 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.
На вказаній стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.
Зі скарги скаржника та матеріалів справи вбачається, що 14 травня 2015 року скаржник звернувся до прокурора Закарпатської області (далі Прокурор) з заявою про вчинення громадянином ОСОБА_3 заволодіння належним мені майном (грошовими коштами) в особливо великих розмірах шляхом зловживання довірою, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Зокрема просив відкрити за наведеними в заяві фактами кримінальне провадження, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, визнати мене потерпілим та об`єднати матеріали досудового розслідування по даному провадженню в одне провадження з матеріалами кримінального провадження №0000224 відкритому за заявою ОСОБА_3 про вимагання у нього грошових коштів, досудового розслідування по якому здійснюється слідчим органом прокуратури Закарпатської області.
Вищевказана справа 21.05.2015 року листом за №17-239-12(667) скерована за належністю до Ужгородського МВ УМВС України в Закарпатській області.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно ч.1 ст.304 КПК України, строк подання скарги обчислюється з дня отримання копії постанови, якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, а відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Отже законодавцем визначено 24 години, зі сплином яких, у випадку не внесення відомостей до ЄРДР, починається строк вчинення бездіяльності прокурора, яка може бути оскаржена відповідно до ч.1 ст.304 КПК України.
Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Процесуальна дія провадиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями кримінально-процесуального закону, чинного на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення ( ст. 5 КПК України).

Виходячи з вимог частини 1 статті 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, полягає у невнесенні вказаних відомостей впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні має бути подана після створення ЄРДР, а, по-друге, містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінально-караного діяння.

Оскільки заява про кримінальне правопорушення протягом доби повинна бути внесена до ЄРДР, остільки, у разі невиконання цієї вимоги закону, саме від цієї дати і починається бездіяльність посадової особи, зобов`язаної за своїм службовим становищем, виконати цю вимогу закону.

Тобто, скаржнику було відомо про бездіяльність прокурора Закарпатської області саме з цієї дати 21.05.2015 р., що підтверджується супровідним листом від 21.05.15 №17-239-12(667) про скерованння за належністю до Ужгородського МВ УМВС України в Закарпатській області його заяви про злочин.
В даному випадку перебіг строку на оскарження бездіяльності слідчого прокурора Закарпатської області по невнесенню відомостей до ЄРДР розпочався по закінченню 24 годин після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, а саме з 15.05.2015 року.
Скаржник 30.06.2015 року звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність прокурора Закарпатської області, тобто після спливу 10 днів з моменту бездіяльності слідчого, прокурора, разом з тим заявник не порушує питання про поновлення строку(відсутнє клопотання про поновлення або відповідна заява). Крім того, відсутнє відповідне обґрунтування із зазначенням поважності пропуску такого з посиланням на відповідні докази, до матеріалів скарги такі не долучено.
Відповідно до п. 5 інформаційного листа ВССУ З РОЗГЛЯДУ ЦИВІЛЬНИХ І КРИМІНАЛЬНИХ СПРАВ від 09.11.2012 за № 1640/0/4-12 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» у випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.
Відповідно до вимог пункту 3 частини 2 статті 304 КПК України, скарга повертається якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першої цієї статті, і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню заявникові.
Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, -
УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора Закарпатської області повернути скаржнику.
Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до апеляційного суду Закарпатської області.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1