Справа № 539/2145/26
Провадження № 1-кс/539/268/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2026 року

Слідча суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Лубни Полтавської області клопотання начальника СД Лубенського РВП ГУНП в Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000101 від 09.05.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

встановила:

11 травня 2026 року до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області надійшло клопотання начальника СД Лубенського РВП ГУНП в Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000101 від 09.05.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначає, що 09.05.2026 до чергової частини Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 09.05.2026 о 04 год. 32 хв. працівником ВКП Лубенського РВП, в ході відпрацювання с. В`язівок, Лубенського району Полтавської області на р. Сліпорід, виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову «Павук».

В ході огляду місця події було виявлено та вилучено знаряддя лову риби «Павук» та рибу, а саме: «Карась» - 15 шт. Вилучений « ОСОБА_5 » передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Лубенського РВП. Свіжо-виловлену рибу а саме: «Карась» - 15 шт. передано на зберігання до Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області (в умовах, що унеможливлюють її псування).

09.05.2026 року начальником сектору дізнання Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про визнання речовими доказами знаряддя лову риби «Павук» та рибу, а саме: «Карась» - 15 шт.

Дізнавач вважає, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню свіжо-виловлена риба, а саме: «Карась» - 15 шт. відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України та вилучене знаряддя лову риби «Павук» відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, та накладення арешту на вказане є необхідним з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд клопотання без участі дізнавача. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовільнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі

Відповідно до ст. 172 КПК України, неприбуття в судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя приходить до наступного.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Начальником СД Лубенського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову від 09.05.2026 року про визнання риби, а саме: «Карась» - 15 шт та знаряддя лову риби «Павук» речовими доказами у вказаному кримінальному проваджені.

Відповідно до ч.6 ч.7 ст.100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіально юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. 171-173 КПК України

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п.28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересилання, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження

Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям зазначеним у п.4 ч.2 ст.167 КПК України

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, якщо є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Таким чином, мається правова підстава, передбачена п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події .

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів.

Слідча суддя, вивчивши документи та матеріали, якими дізнавач обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173, 309, 372 КПК України, суддя

постановила:

Клопотання начальника СД Лубенського РВП ГУНП в Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000101 від 09.05.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на свіжо- виловлену рибу, а саме: «Карась» - 15 шт. вилучену в ході проведення огляду місця події від 09.05.2026, проведеного в адміністративних межах с. В`язівок Лубенського району Полтавської області.

Накласти арешт на знаряддя лову риби «Павук», який видав громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , поблизу річки Сліпорід, в межах с. В`язівок Лубенського району Полтавської області, та передати для подальшого зберігання до камери зберігання речових доказів Лубенського РВП Головного управління Національної поліції в Полтавській області.

Свіжо-виловлену рибу, а саме «Карась» - 15 шт. зберігати в Лубенському РВП ГУНП в Полтавській області (в умовах, що унеможливлюють її псування) та дозволити її реалізацію.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Слідча суддя ОСОБА_1