Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6643/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Подільського УП ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Заявник зазначила, що у порушення вимог КПК України уповноваженими особами

Подільського УП ГУНП у м. Києві не внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 21.03.2026 про «вчинення кримінального правопорушення» її матір`ю ОСОБА_4 та її бувшим чоловіком ОСОБА_5 .

Як вказано у скарзі, 20.04.2026 її автор отримала відповідь № начальника Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про те, що відомості до ЄРДР не внесено, а заяву розглянуто на підставі Закону України «Про звернення громадян» у зв`язку з відсутністю відомостей в заяві про кримінальне правопорушення або шкоду для здоров`я.

До скарги долучено копію цієї заяви ОСОБА_3 від 21.03.2026, що містить назву: «Заява про притягнення до адміністративної відповідальності та винесення термінового заборонного припису».

В прохальній частині заяви порушені питання, зокрема про:

- притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності;

- винесення заборонного припису;

- здійснювати контроль за виконанням заходів протидії домашньому насильству;

- залучити до розгляду заяви підрозділ ювенальної превенції тощо.

В судове засідання заявник та представник не з`явився. Про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.

Представник Подільського УП ГУНП у м. Києві у судове засідання не з`явився. Про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином. Слідчий суддя ухвалив розглядати скаргу за відсутності представника Подільського УП ГУНП у м.Києві, оскільки його неявка в силу ст. 306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано Главою 26 КПК України, § 1, ст.ст. 303-308 КПК України.

Слідчий суддя у цій справі повинен встановити, чи скарга відповідає вимогам процесуального закону. Для цього необхідно встановити, чи: 1) скарга була подана особою, що має право подавати скаргу, 2) скарга підлягає розгляду у Подільському районному судді м. Києва (підсудна цьому суду), 3) подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України, а також 4) оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка підлягає оскарженню (тобто, належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК України).

Зокрема, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчому судді підлягає оскарженню бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Частиною 5 ст. 214 КПК передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:

1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;

7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Строки оскарження бездіяльності уповноважених осіб Подільського УП ГУНП в м. Києві щодо невнесення інформації до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 21.03.2026 сплинули через 10 днів з моменту, коли уповноважена особа після внесення відомостей до ЄРДР повинна була надати заявнику витяг з ЄРДР (через 24 години).

Натомість скаржник звернувся до суду 22.04.2026.

Водночас судом звертається увага скаржника, що прийняте у цій справі рішення та результати розгляду Подільським УП ГУНП в м. Києві заяви про вчинення «кримінального правопорушення» від 21.03.2026, не позбавляє заявника права на повторне звернення до уповноважених осіб (дізнавача, слідчого, прокурора) із заявою про вчинене, на її думку, кримінальне правопорушення з метою ініціювання належного його розслідування відповідно до вимог процесуального закону.

Крім того, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно з положеннями п. 2 Глави 3 «Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру» Розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30 червня 2020 року № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, прокурор, слідчий, дізнавач після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із, серед іншого, зазначенням обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, вноситься до ЄРДР. Всі інші заяви, після їх надходження підлягають розгляду згідно із законом, яким не є закон про кримінальну відповідальність.

Вказане дає підстави для висновку, що законодавством, зокрема ч.ч. 1, 4 ст. 214 КПК України, виділено дві самостійних процедури, відповідно і повноваження прокурора, слідчого, дізнавача при їх здійсненні щодо, по-перше, прийняття і реєстрації заяви (повідомлення) про кримінальні правопорушення (ч. 4), по-друге, внесення відомостей до ЄРДР за результатом розгляду належно прийнятої і зареєстрованої заяви (повідомлення) про кримінальні правопорушення (ч. 1).

Слідчий суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення, свідчить про наявність підстав для початку перевірки таких обставин компетентними органами та їх посадовими особами, та надає реальну можливість здійснення такої їх перевірки.

Судом встановлено, що заява ОСОБА_3 від 21.03.2026 стосується вчинення адміністративного правопорушення, а також спонукання матір`ю заявниці - ОСОБА_4 , та бувшим чоловіком ОСОБА_5 до вирішення питання про місце проживання спільної дитини.

До скарги долучена письмова відповідь на таке звернення ОСОБА_3 , за підписом начальника Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 № від 20.04.2026 про те, що відомості до ЄРДР не внесено, а заяву розглянуто на підставі Закону України «Про звернення громадян» у зв`язку з відсутністю відомостей в заяві про ознаки кримінального правопорушення - домашнього насильства.

За формою та змістом заяви ОСОБА_3 від 21.03.2026, що містить назву: «Заява про притягнення до адміністративної відповідальності та винесення термінового заборонного припису», вбачається, що в прохальній частині заяви порушені питання, зокрема про:

- притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності;

- винесення заборонного припису;

- здійснювати контроль за виконанням заходів протидії домашньому насильству;

- залучити до розгляду заяви підрозділ ювенальної превенції тощо.

Дослідивши зміст заяви ОСОБА_3 від 21.03.2026 , слідчий суддя констатує, що в ній не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, а порушено питання, що вирішуються, зокрема відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Заявник не наводить об`єктивних даних, які б підтверджували наявність складу злочину. Фактично, зводиться до висловлювання скаржника про ймовірні протиправні дії окремих осіб, що мають загальний характер, без зазначення конкретних (ідентифікуючих) обставин вчинення правопорушення.

Непідтверджені ознаки об`єктивної сторони і інших складів злочинів, зокрема із інформації, викладеної і в скарзі, неможливо встановити, чим саме підтверджується факт вчинення кримінального правопорушення та якого саме.

Указане позбавляє орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності / відсутності в діяннях вказаних осіб складу злочину (злочинів). Така перевірка зазначених у заяві ОСОБА_3 від 21.03.2026 припущень зводилась би до перевірки широкого кола правовідносин.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування допустимо лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне ж відкриття кримінального провадження є недопустимим, позаяк призводить до можливого порушення прав конкретних осіб, відносно яких таке провадження безпідставно ініційовано, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

У той же час здійснення на стадії внесення до ЄРДР відомостей попередньої перевірки викладеної в заяві інформації покликано не допустити перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Подільського УП ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 21.03.2026 - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1