справа № 361/4380/25
провадження № 1-кс/361/260/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2026 року м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання у кримінальному провадженні за

№ 0000155 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 3

ст. 368, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 358, ч. 2 ст. 369-2 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не депутату, не адвокату, особі з інвалідністю 2 групи, раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

18 лютого 2026 року слідчий слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київський області звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1, КК України.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що існують ризики, передбачені статтею п.п. 1, 2, 3, 4 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховування підозрюваної від слідства та/або суду, знищення, приховання та спотворення речей, які мають значення для встановлення обставин кримінального провадження, загроза його незаконного впливу на свідків, експертів спеціалістів у цьому кримінальному провадженні, перешкоджання провадженню іншим чином, а також ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень.

Прокурор у судовому засіданні підтримав заявлене клопотання, зазначив про достатність даних для обґрунтованої підозри причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними матеріалами у межах кримінального провадження, а саме протоколами проведення слідчих дій. Прокурор зауважив про можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та покарання за їх вчинення може бути призначено реально, а не з випробуванням. Більш того наголосив, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків для зміни ними показань, наданих на досудовому слідстві, оскільки може знати їх персональну інформацію. Прокурор також зазначив, що підозрюваний може спотворити, приховати, знищити речі та документи, які мають значення для встановлення обставин кримінального провадження або перешкодити кримінальному провадженню іншим чином. Крім цього, прокурор наголосив, що підозрюваний може продовжити свою злочинну діяльність, а саме, допомагати особам в ухиленні від мобілізації з метою власного збагачення. Зауважив, що інші запобіжні заходи аніж тримання під вартою не можуть обиратися, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину ч. 1 ст. 114-1 КК України. Також вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу у сумі 120 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 385 425 гривень з покладенням низки обов`язків. З перелічених підстав прокурор просив задовольнити клопотання.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання, зауважив, що підозра є необґрунтованою, оскільки у слідства немає достатніх доказів для підтвердження причетності ОСОБА_5 до інкримінованого йому злочину. Ризики є надуманими стороною обвинувачення та не підтверджуються жодними доказами. Захисник зауважив, що підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, постійне місце проживання, працює, має хорошу репутацію, раніше не судимий. Крім цього, підозрюваний добровільно прибув на розгляд цього клопотання, не намагаючись уникати слідства. Вважає, що перелічені обставини нівелюють ризик переховування підозрюваного від правосуддя. Крім цього, розслідування проводиться тривалий час, а тому більшість доказів повинна бути зібрана у матеріалах кримінального провадження, що унеможливлює будь-яке приховування, знищення або спотворення речей та документів. Також захисник наголосив, що підозрюваний немає підстав та можливостей незаконно впливати на свідків. Крім того, зазначив, що підозрюваний раніше не судимий і працює, а тому доводи прокурора про те, що він буде вчиняти інші корисливі кримінальні правопорушення є необґрунтованими. Розмір запропонованої прокурором застави є непомірним для ОСОБА_5 , враховуючи його майновий стан, оскільки його доходи є незначними і він до того ж хворіє на низку серйозних хронічних захворювань, що підтверджується відповідною медичною документацією. За таких обставин захисник просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Підозрюваний підтримав клопотання свого захисника, зауважив, що не має наміру переховуватись від слідства та суду та перешкоджати у будь-який спосіб розслідуванню кримінального провадження.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, щодо заявленого клопотання, дослідивши долучені сторонами докази констатує таке.

Згідно з ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Дотримуючись приписів ст. 194 КПК України слідчий суддя аналізує зазначені вище обставини. Зокрема, щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 в інкримінованому правопорушенні суд зазначає таке.

Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно у 2023 році, більш точної дати під час досудового розслідування встановити не представилось можливим, у ОСОБА_5 , який достовірно знав про дію воєнного стану, загальної мобілізації та пов`язані з цим обмеження і обов`язки військовозобов`язаних громадян України, виник умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди за організацію та забезпечення ухилення осіб від призову на військову службу під час мобілізації, у тому числі шляхом створення умов для прийняття уповноваженими особами рішень про непридатність або обмежену придатність до військової служби на підставі документів із завідомо неправдивими відомостями щодо стану здоров`я, а також шляхом використання свого впливу на прийняття відповідних рішень особами, уповноваженими на виконання функцій держави, з корисливих мотивів та з метою отримання протиправного прибутку від такої діяльності.

На виконання зазначеного умислу ОСОБА_5 діючи в умовах воєнного стану та особливого періоду, у невстановлений досудовим розслідуванням час, вступ у попередню змову з ОСОБА_6 , та в подальшому не пізніше листопада 2023 року залучили ОСОБА_7 . В свою чергу ОСОБА_5 для виконання злочинного плану у невстановлений час, але не пізніше липня 2024 року залучив ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Крім того, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з метою вчинення кримінальних правопорушень, залучили до протиправної діяльності інших осіб, у тому числі невстановлених на даний час, чим створив та забезпечив функціонування протиправної схеми, спрямованої на організацію та забезпечення ухилення військовозобов`язаних громадян України від призову на військову службу під час мобілізації з корисливих мотивів, яка полягала, зокрема, у забезпеченні отримання та використання документів, що створюють підстави для вирішення питання про непридатність або обмежену придатність до військової служби, у тому числі документів, пов`язаних із встановленням інвалідності (акти огляду медикосоціальною експертною комісією МСЕК), а також у наданні консультацій та вказівок особам щодо проходження відповідних медичних оглядів, отримання медичних висновків, виписок та інших документів для подальшого їх використання у процедурах ВЛК, МСЕК та у територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки.

Після цього, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 розробили план дій, згідно з яким розподілили між собою ролі для реалізації єдиного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоди за вплив на прийняття рішень уповноваженими особами, а також на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період шляхом організації ухилення військовозобов`язаних осіб від призову на військову службу під час мобілізації.

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, у вересні 2023 року (більш точну дату встановити не представилось можливим), перебуваючи у невстановленому під час досудового розслідування місці та у невстановлений час, свідок ОСОБА_10 від невстановленої особи дізнався про те, що ОСОБА_6 надає послуги особам чоловічої статі, які полягають у сприянні ухиленню осіб призовного віку від призову на військову службу під час мобілізації шляхом створення та використання документів із завідомо неправдивими відомостями щодо стану здоров`я, у тому числі шляхом встановлення фіктивних медичних діагнозів, оформлення медичних висновків та ініціювання проходження медико-соціальної експертної комісії з метою встановлення інвалідності, що надалі використовується для отримання рішення про непридатність або обмежену придатність до військової служби та уникнення призову під час мобілізації.

Реалізуючи свій злочинний умисел, у вересні 2023 року, більш точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, під час особистого спілкування засобами мобільного зв`язку між свідком ОСОБА_10 та ОСОБА_6 , останній повідомив, що може надати «послугу» племіннику

ОСОБА_10 - ОСОБА_11 - щодо сприяння ухиленню від призову на військову службу під час мобілізації шляхом створення та використання документів із завідомо неправдивими відомостями щодо стану здоров`я, у тому числі шляхом оформлення фіктивних медичних діагнозів, та в подальшому вплинути на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме членів МСЕК щодо прийняття рішення про встановлення інвалідності ОСОБА_11 , яке забезпечить останньому ухилення від призову на військову службу під час мобілізації. При цьому ОСОБА_6 зазначив, що вказана «послуга» надається за грошові кошти у вигляді авансового платежу в сумі 3000 євро, а остаточний розмір грошових коштів буде повідомлено додатково.

Так, продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел, ОСОБА_6 20.10.2023 приблизно о 11 годині 30 хвилин за адресою м. Київ, вул. Іоана Павла, 2 під час особистої зустрічі зі свідком ОСОБА_10 повідомив, що може організувати оформлення ОСОБА_11 завідомо підроблених медичних документів щодо стану здоров`я із встановленням діагнозу «пухлини в голові», та в подальшому вплинути на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме членів МСЕК щодо прийняття рішення про встановлення інвалідності ОСОБА_11 , яке забезпечить останньому ухилення від призову на військову службу під час мобілізації. Згідно плану ОСОБА_6 в КНД «КДЦ Київська клінічна лікарня № 12» лікарі встановлять ОСОБА_11 підробний діагноз «кавернома», після чого вказаний діагноз буде підтверджено лікарями КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» та вказані документи скеровано до МСЕК з метою прийняття рішення членами МСЕК про встановлення інвалідності, що забезпечить зняття з військового обліку ОСОБА_11 .. Крім того, ОСОБА_6 повідомив, що за вказані послуги потрібно надати завдаток 3000 Євро.

В подальшому, 25.10.2023 приблизно о 12 годині 30 хвилин за адресою м. Бровари, вул. Героїв Небесної Сотні ОСОБА_6 зустрівся зі свідками ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . Під час зустрічі ОСОБА_6 надав ОСОБА_11 вказівки щодо подальших дій, зокрема щодо постановки на військовий облік у ІНФОРМАЦІЯ_2 , отримання направлень до профільних лікарів та збору медичних документів для подальшого використання, а саме отримання направлення у сімейного лікаря до лікаря кардіолога та лікаря невропатолога. В свою чергу свідок ОСОБА_10 передав ОСОБА_6 обумовлені раніше грошові кошти у сумі 3000 євро, що станом на 25.10.2023 відповідно до офіційного курсу НБУ становить 116 727 грн. 30 коп., як авансовий платіж за організацію та подальше супроводження зазначених дій, а саме уникнення призову під час мобілізації.

Так, 06.11.2023 приблизно 13 години 00 хвилин ОСОБА_11 , діючи відповідно до попередніх домовленостей та вказівок ОСОБА_6 , прибув до КНП «Київська міська клінічна лікарня

№ 12» за адресою: м. Київ, вул. Підвисоцького, 4 до виконуючої обов`язки завідувача неврологічного відділу КНП «Київської міської клінічної лікарні № 12» ОСОБА_7 .

Під час зустрічі, ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , надала інструкції ОСОБА_11 щодо здачі аналізів та проходження обстежень, оформила стаціонарне лікування, надала направлення на проведення МРТ. Після чого, під приводом оплати стаціонарного лікування в КНП «Київська міська клінічна лікарня № 12»одержала від свідка ОСОБА_11 грошові кошти у сумі 5000 грн.

В подальшому, 07.11.2023 на виконання вказівок ОСОБА_7 свідок ОСОБА_11 прибув в КНП «Київська міська клінічна лікарня № 12» за адресою: м. Київ, вул. Підвисоцького, 4 де в період часу з 07 години 25 хвилин по 09 години 45 хвилин здав аналізи та пройшов обстеження.

Продовжуючи виконувати вказівки ОСОБА_7 , свідок ОСОБА_11 09.11.2023 прибув до КНП «Дитяча лікарня № 7» за адресою м. Київ, вул. Підвисоцького, буд. 4Б де останньому в період часу приблизно з 18 годин 40 хвилин по 19 годин 50 хвилин проведено МРТ, за результатами якого складено протокол МРТ № 4802, у якому зазначено, що МР-даних за аномалії розвитку, вогнищеві та об`ємні процеси головного мозку не отримано.

13.11.2023 приблизно о 13 годині 23 хвилин свідок ОСОБА_10 , діючи згідно з вказівками ОСОБА_6 , перебуваючи по вулиці Шота Руставелі у м. Києві, передав ОСОБА_6 протокол МРТ № 4802 та інші медичні документи ОСОБА_11 .

В подальшому на виконання вказівок ОСОБА_6 15.11.2023 приблизно о 08 год. 50 хв. ОСОБА_11 , прибув до КНП «Київська міська клінічна лікарня № 12» за адресою: м. Київ, вул. Підвисоцького, 4, де отримав від ОСОБА_6 , підроблені офіційні документи, а саме виписку № 12829 із медичної картки хворого із зазначенням діагнозу «кавернома - змішана судинна мальформація (за даними МРТ ГМ та МРА від 2023 р.)», із зазначенням строку перебування у стаціонарі з 06.11.2023 по 14.11.2023, яка видана (підписана) виконуючою обов`язки завідувача неврологічного відділу КНП «Київської міської клінічної лікарні № 12 ОСОБА_7 .

Далі, на виконання вказівок ОСОБА_6 , 20.11.2023 свідок ОСОБА_10 приблизно о 09 годині 30 хвилин за адресою вул. Антонова, м. Київ зустрівся з ОСОБА_6 , де останній передав свідкові диск МРТ з № 480, на якому відображено діагноз «кавернома» зробленого на ім`я іншої особи.

В подальшому, 22.12.2023 свідок ОСОБА_11 , діючи згідно з вказівками ОСОБА_6 приблизно о 09 годині 10 хвилин, прибув до КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» за адресою м. Київ, вул. Лесі Українки, 10, де його зустрів ОСОБА_5 , який діяв за попередньою змовою з ОСОБА_6 , та разом із ОСОБА_11 зайшов до ординаторської, в якій перебував лікар ОСОБА_12 . У подальшому ОСОБА_11 передав ОСОБА_12 медичні матеріали, зокрема виписку № 12829 та оптичний диск МРТ з № 480, після чого ОСОБА_12 ознайомився з матеріалами та підготував медичну довідку № 445 із зазначенням діагнозу «кавернома», яку було отримано ОСОБА_11 .

Далі, для доведення свого злочинного умислу до кінця, 24.01.2024 о 10 годині 30 хвилин за адресою м. Київ, вул. професора Підвисоцького, 4а ОСОБА_6 зустрівся зі свідки ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від яких отримав неправомірну вигоду, а саме грошові кошти в сумі 6 000 євро, що станом на 24.01.2024 відповідно до офіційного курсу НБУ становить 244 143 грн., для третьої особи за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави - членами МСЕК, про встановлення інвалідності ОСОБА_11 .

Однак, злочинний умисел щодо отримання інвалідності в МСЕК за діагнозом «ковернома» не був доведений до кінця, у зв`язку з чим ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_6 розробили новий протиправний план щодо отримання медичної документації з іншим діагнозом ОСОБА_11 , який дозволить отримати інвалідність та відповідного висновку про не придатність до військової служби.

Так, реалізуючи свій злочинний умисел 02.07.2024 приблизно о 10 годині 00 хвилин в невстановленому місці свідок ОСОБА_10 прибув на зустріч з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Під час вказаної зустрічі свідок ОСОБА_10 отримав вказівки від ОСОБА_5 щодо подальших дій з оформлення медичної документації з іншим діагнозом, який забезпечить ухилення від призову на військову службу ОСОБА_11 , а саме повідомив про необхідність прибуття ОСОБА_11 до м. Кропивницький до медичного закладу ПП ПВФ «Ацинус». Одночасно ОСОБА_5 отримав від ОСОБА_6 20 000 грн. для сплати лікарняної палати за ОСОБА_11 .

В подальшому, 06.07.2024 приблизно об 11 годині 00 хвилин ОСОБА_10 прибув на зустріч з ОСОБА_5 за адресою м. Києв, просп. Голосіївський, 70, під час якої ОСОБА_5 повідомив про необхідність формування (використання) іншого діагнозу, пов`язаного з виразковою хворобою та кровотечею, для подальшого використання при оформленні медичної документації щодо ОСОБА_11 . Крім того, під час зустрічі ОСОБА_5 повідомив свідкові ОСОБА_10 про послідовність вчинення дій ОСОБА_11 необхідних для отримання іншого діагнозу. Так, ОСОБА_11 необхідно двічі з проміжком часу лягти на стаціонарне лікування на два тижні, з метою отримати відповідні медичні документації, а також ОСОБА_5 повідомив, що його оформленню у відповідну лікарню сприятиме ОСОБА_8 , який діє за попередньою змовою з ОСОБА_5 .

В подальшому, реалізуючи свій злочинний план, 17.07.2024 приблизно о 10 годині 00 хвилин ОСОБА_5 зателефонував на месенджер «WhatsApp» свідкові ОСОБА_11 та повідомив щодо термінового прибуття до м. Кропивницький для фіктивного обстеження у ПП ПВФ «Ацинус», а також вказав ОСОБА_11 зв`язатися з ОСОБА_8 для подальшого виконання вказівок.

Так, реалізуючи спільний злочинний умисел ОСОБА_8 18.07.2024 зустрів свідка ОСОБА_11 приблизно о 07 годині 00 хвилин в ПП ПВФ «Ацинус», за адресою м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 65, де спільно попрямували до головного лікаря вказаної лікарні ОСОБА_9 , якого ОСОБА_5 та ОСОБА_8 залучили для виконання злочинного плану, та який в свою чергу надав вказівку підлеглим організувати стаціонарне лікування свідка, яке не повинно було здійснюватися та не здійснювалось.

В ході зустрічі ОСОБА_9 надав свідкові ОСОБА_11 вказівки щодо подальших дій, а саме здійснити реєстрацію свого перебування у лікарні, поселитися у палаті лікарні, із забороною залишати територію лікарні.

В подальшому, в період часу з 18.07.2024 по 01.08.2024 ОСОБА_11 на виконання вказівок ОСОБА_9 та ОСОБА_8 перебував у вищевказаному медичному закладі, де лікування не отримував, в той же час свідок здав всі необхідні аналізи та фіброколоноскопію.

За результатами вказаного перебування в медичному закладі ОСОБА_11 отримав підроблені офіційні документи з неіснуючим діагнозом, а саме Епікріз 2713 з діагнозом «гостра виразка кардіального відділу шлунку ускладнена кровотечею» видана ПП «Лікарня Святого Луки» та протокол фіброскопії з заключенням «хронічний коліт в стадії загострення. НЯК МАЙОЙ-2», виданий ПП ПВФ «Ацинус», підписаний лікарем ОСОБА_9 .

Далі, за вказівкою ОСОБА_5 та за супроводом ОСОБА_8 свідок ОСОБА_11 повторно в період часу з 13.09.2024 по 27.09.2024 перебував на стаціонарному лікуванні у ПП «Лікарня Святого Луки» за адресою м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 65, де лікування фактично не отримував.

За результатами вказаного перебування в медичному закладі ОСОБА_11 отримав підроблені офіційні документи з неіснуючим діагнозом, а саме Епікріз 2713 з діагнозом «хронічна виразка ЦДПК ускладнена кровотечею» видана ПП «Лікарня Святого Луки».

Далі, за вказівкою ОСОБА_8 свідок ОСОБА_11 повторно в період часу з 28.11.2024 по 10.12.2024 перебував на стаціонарному лікуванні у ПП «Лікарня Святого Луки» за адресою м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 65, де лікування фактично не отримував.

За результатами вказаного перебування в медичному закладі ОСОБА_11 отримав підроблені офіційні документи з неіснуючим діагнозом, а саме Епікріз 4537 з діагнозом «хронічна рецидивуюча виразка ЦДПК ускладнена кровотечею. Хронічний коліт стадія нестійкої ремісії. НВК за шкалою Майо 1-2» видана ПП «Лікарня Святого Луки».

Далі, за вказівкою ОСОБА_5 свідок 31.01.2025 ОСОБА_11 повторно прибув до ПП ПВФ «Ацинус», за адресою м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 65, де приблизно об 11 годині 00 хвилин зустрівся з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . В ході зустрічі ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_9 , що медичну карту свідка ОСОБА_11 планує забрати після проходження стаціонарного лікування, для подальшого оформлення інвалідності в МСЕК.

В подальшому, свідок ОСОБА_11 пройшов реєстрацію на стаціонарне лікування, після чого ОСОБА_8 повідомив, що присутність ОСОБА_11 в лікарні більше не потрібна. Того ж дня 31.01.2025 свідок ОСОБА_11 повернувся до м. Києва.

Так, 17.02.2025 в приміщенні «Нової Пошти» № 84 за адресою м. Київ, вул. Остафія Дашкевича, буд. 15 свідок ОСОБА_11 отримав посилку від невстановленої особи на ім`я « ОСОБА_13 », в якій знаходився підроблений офіційний документ з діагнозом на ім`я ОСОБА_11 , а саме Епікріз 417 з діагнозом «хронічна рецидивуюча виразка кардіального відділу шлунку ускладнена кровотечею. Хронічний коліт стадія нестійкої ремісії. НВК за шкалою Майо 1-2» видана ПП «Лікарня Святого Луки». Крім того, в Епікрізі 417 зазначено, що ОСОБА_11 знаходився на обстеженні та лікуванні у медичному центрі ПП «Лікарня Святого Луки» з 31.01.2025 по 14.02.2025.

В подальшому, у зв`язку набуттям чинності з 01.01.2025 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реформування медико-соціальної експертизи та впровадження оцінювання повсякденного функціонування особи» згідно якого ліквідовано МСЕК та запроваджено експертні команди з оцінювання повсякденного функціонування, 02.04.2025 ОСОБА_11 прибув на зустріч з ОСОБА_5 , де останній забезпечив реєстрацію в додатку «Helsi» підробленого прийому у лікаря хірурга ОСОБА_14 та вказаним лікарем, на виконання злочинного плану, під час телефонної розмови з ОСОБА_5 було оформлено направлення на «Оцінювання повсякденного функціонування особи» із зазначенням основного діагнозу « К26.4 виразка дванадцятипалої кишки, хронічна чи неуточнена з кровотечею», ускладнення основного діагнозу при направленні особи на оцінювання « D63 Анемія при хронічних хворобах, класифікованих в інших рубриках» до Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Київська обласна клінічна лікарня», що знаходиться за адресою:

м. Київ, вул. Загорівська, 1.

Отже, ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та, умисно, з корисливих мотивів, у період дії воєнного стану та особливого періоду, організували та забезпечували функціонування протиправної схеми, спрямованої на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань, шляхом організації ухилення військовозобов`язаних осіб від призову на військову службу під час мобілізації, зокрема шляхом забезпечення отримання та використання документів із завідомо неправдивими відомостями щодо стану здоров`я, які надають можливість ухилитися від мобілізації.

Отже, ОСОБА_5 підозрюється у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 114-1 КК України.

12 лютого 2026 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

На стадії проведення досудового слідства слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Водночас слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів, у тому числі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Отже, суд повинен оцінити чи існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Суд вважає, що станом на дату розгляду клопотання про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Такий висновок суду підтверджується зібраними у матеріалах кримінального провадження доказами, а саме протоколами допиту свідків, зокрема, ОСОБА_11 та матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій, у яких фігурує ОСОБА_5 , зокрема він надає вказівки іншим особам щодо отримання медичних документів, які дозволяють ухилитися від мобілізації.

Отже, перелічені докази є вагомими та об`єктивно пов`язують підозрюваного з інкримінованим злочином, тому суд дійшов висновку про обґрунтованість підозри на цій стадії кримінального провадження.

Кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років та є тяжким злочином згідно зі ст. 12 КК України. Тому, тяжкість покарання і загроза його реального відбування, на переконання слідчого судді, може бути фактором, який зумовить переховування підозрюваного від слідства та/або суду. Наявність стійких соціальних зв`язків в ОСОБА_5 та позитивних характеристик зменшують, але не спростовують наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст 177 КПК України.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст.23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на основі показань, які суд безпосередньо досліджував під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). Підозрюваний обізнаний з даними осіб, які є свідками у цьому кримінальному провадженні. Відтак, існує ризик, що у разі не обрання підозрюваному запобіжного заходу з покладенням певних обов`язків він зможе безперешкодно незаконно психологічно або економічно намагатися впливати на цих осіб з метою зміни показань наданих на стадії досудового розслідування.

Разом з тим, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, зокрема (буде переховуватись чи незаконно впливати), однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваної кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Щодо існування ризиків, передбачених п. 2, п. 4 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то ці ризики, на переконання суду не доведені прокурором. Зокрема, щодо існування ризику визначеного п.2 ч.1 ст.177 КПК України суд зауважує, що у суду немає підстав вважати, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку інформацію, речі та документи, які мають значення для кримінального провадження, оскільки досудове розслідування проводиться тривалий час і більшість доказів повинна вже бути зібрана слідством. Ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України не конкретизований прокурором і його обґрунтування фактично дублює аргументацію наявності ризику незаконного впливу на свідків, а тому суд констатує його відсутність. Стосовно ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то він не вмотивований, оскільки підозрюваний раніше не судимий, працевлаштований та має позитивну репутацію.

Стосовно можливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу аніж тримання під вартою суд наголошує таке.

Частина 6 ст. 176 КПК України передбачає, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442-1 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Отже, до ОСОБА_5 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, оскільки він підозрюється, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Разом з тим, суд бере до уваги, що вік та стан здоров`я підозрюваного не перешкоджають обранню щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зважаючи на те, що він хворіє низкою серйозних хронічних захворювань.

З наведеного, враховуючи конкретні обставини справи, обґрунтовану підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до положень ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких, наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів суд дійшов висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 16.05.2026 включно.

Крім цього, згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України. Отже, визначення застави у цих кримінальних провадженнях є дискрецією суду.

Так, суд бере до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України у їх сукупності, а саме те що: підозрюваний раніше не судимий, має стійкі соціальні зв`язки, постійне місце проживання, працевлаштований, а також має хорошу репутацію, хворіє низкою хронічних захворювань. Крім цього підозрюваний добровільно прибув на розгляд цього клопотання, не намагаючись уникати слідства. Відтак, суд погоджується з прокурором, що слід визначити ОСОБА_5 заставу, як альтернативний запобіжний захід.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років та є тяжким злочином згідно зі ст. 12 КК України.

Прокурор просить визначити підозрюваному заставу у розмірі 120 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 385 425 гривень, тобто в розмірі, який перевищує визначену КПК України межу. Однак, прокурором не доведено, що застава у межах встановлених кримінальним процесуальним законодавством не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

Суд бере до уваги майновий стан підозрюваного, а саме те, що його доходи є незначними та те, що він хворіє на низку серйозних хронічних захворювань, лікування яких потребує вагомих коштів, а тому визначення застави у розмірі 385 425 гривень є непомірним тягарем для підозрюваного. Разом з тим, суд вважає, що між розміром застави і метою, яку вона покликана забезпечити, тобто належну поведінку обвинуваченого та запобігання доведеним ризикам має існувати розумна пропорційність і застава не повинна стати формальністю вона мусить реально заміняти собою тримання під вартою. З наведеного суд дійшов висновку, що слід визначити ОСОБА_5 розмір застави у межах 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 99 840 грн. 00 коп.(дев`яносто дев`ять тисяч вісімсот сорок гривень 00 коп.), а не у розмірі, який просить прокурор.

Відтак, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 370, 372, 376 КПК України, слідчий суддя ,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 діб, до 16.05.2026 включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави у межах 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 99840 грн. 00 коп.(дев`яносто дев`ять тисяч вісімсот сорок гривень 00 коп.).

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок з наступними реквізитами: Одержувач: ТУ ДСА України у Київській області; Код одержувача (ЄДРПОУ): 26268119; Банк одержувача: ДКСУ м. Київ, розрахунковий рахунок: UA0018661; Призначення платежу: «застава за П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава, згідно з ухвалою (назва суду та дата ухвали) по справі № (вказати номер), кримінальне провадження № (вказати номер)»

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками по цій справі;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, в разі наявності таких документів.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у цій ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору та направити до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 14 год. 15 хв. 23 березня 2026 року в залі Броварського міськрайонного суду Київської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1