печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3860/26-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2026 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

розглянувши судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у межах кримінального провадження № 0002733 від 17.12.2024 в порядку та на підставі ст. 201 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

23.01.2026 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у межах кримінального провадження № 0002733 від 17.12.2024 в порядку та на підставі ст. 201 КПК України.

Сторона захисту просить змінити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є обвинуваченим у кримінальному провадженні № 0002733 від 17.12.2024, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід - особисте зобов`язання з покладенням на обвинуваченого ОСОБА_3 процесуальних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України та звільнити останнього з-під варти в залі суду.

Мотивуючи подане клопотання заявник вказує, що у даному кримінальному провадженні 23.04.2025 до суду було скеровано обвинувальний акт, у зв`язку з чим справі присвоєно судовий номер № 757/18643/25 та вона перебуває у провадженні Шевченківського районного суду міста Києва.

Разом з тим, унаслідок неодноразового перенесення підготовчого судового засідання, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжується з 06.05.2025 за клопотаннями сторони обвинувачення ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду міста Києва на підставі частини шостої статті 199 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку дії запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали має право подати клопотання про його продовження, а розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Отже, законодавець прямо передбачив можливість та процесуальну допустимість звернення сторони обвинувачення до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою навіть після направлення обвинувального акта до суду, за умови, що підготовче судове засідання ще не відбулося. Саме таким чином сторона обвинувачення реалізує своє процесуальне право у цьому кримінальному провадженні.

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 22 КПК України, сторони кримінального провадження мають рівні процесуальні права, зокрема на подання до суду клопотань, скарг та реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Принцип рівності сторін та змагальності процесу є фундаментальним для кримінального провадження та не може тлумачитися звужувально або однобічно.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України підлягає застосуванню з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У пункті 77 рішення ЄСПЛ у справі «Леас проти Естонії» (Leas v. Estonia, № 59577/08) Суд наголосив, що одним з основоположних аспектів права на справедливий судовий розгляд у кримінальному провадженні є змагальний характер процедури та забезпечення рівності сторін між обвинуваченням і захистом.

Таким чином, за умов, коли сторона обвинувачення системно реалізує своє право на продовження строку тримання під вартою шляхом звернення до слідчого судді у порядку ч. 6 ст. 199 КПК України, сторона захисту має рівне та симетричне процесуальне право звернутися до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу. Інше тлумачення призвело б до порушення принципів рівності сторін, змагальності та справедливого судового розгляду.

Отже, слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва наділений належними повноваженнями для розгляду цього клопотання про зміну запобіжного заходу, а відмова у його розгляді з формальних підстав суперечила б як положенням КПК України, так і стандартам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002733 від 17.12.2024, яке було виділене з кримінального провадження №000663 від 19.12.2013 року.

08.05.2024 у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_3 повідомлено про підозру у підбуренні до закінченого замаху, тобто у вчиненні з прямим умислом діяння з виконанням усіх дій, які були необхідні для доведення до кінця злочину, спрямованого на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, вчиненого на замовлення, за попередньою змовою групою осіб, хоча злочин не було закінчено з причини, що не залежали від його волі, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст.15, п. п. 11, 12, ч. 2 ст. 115 КК України.

08.05.2024 стороною обвинувачення було подано до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва клопотання про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

09.05.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі №757/20946/24-к до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком, який продовжено до 06.02.2026 включно..

12.12.2024 ОСОБА_3 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 08.05.2024, відповідно до якого він підозрюється у підбуренні до умисного вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, вчиненого на замовлення, за попередньою змовою групою осіб, хоча злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, а саме в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 27, ч.2 ст.15, п.п. 11, 12, ч. 2 ст. 115 КК України.

23.04.2025 до Печерського районного суду міста Києва було скеровано обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0002733 від 17.12.2024 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 от. 27, ч. 2 ст.15, п. п. 11, 12, ч. 2 ст. 115 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

11.12.2025 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 у справі №757/62404/25-к було задоволено клопотання сторони обвинувачення та продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_3 до 06.02.2026.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Частиною 6 статті 199 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що у разі закінчення строку дії запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали має право подати клопотання про його продовження, а розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Відповідно до матеріалів поданого до суду клопотання вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні закінчено, а 23.04.2025 до суду було скеровано обвинувальний акт, у зв`язку з чим справі присвоєно судовий номер № 757/18643/25 та вона перебуває у провадженні Шевченківського районного суду міста Києва.

Так, відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України, ч.5 ст.21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», завданням слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що узгоджується з нормами кримінального процесуального закону.

Згідно п.5 ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне провадження до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарги повертаються особі, яка їх подала, якщо вони не підлягають розгляду в цьому суді.

За встановлених обставин слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання необхідно повернути, оскільки стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002733 закінчено, а відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України законодавець прямо передбачив можливість та процесуальну допустимість звернення лише сторони обвинувачення до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою після направлення обвинувального акта до суду, за умови, що підготовче судове засідання ще не відбулося.

Вищевказане, як наслідок свідчить про те, що повноваження на здійснення судового контролю у слідчого судді закінчились та останній не уповноважений на розгляд даного клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 199, 201, 304, 309, 392, 532 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання повернути.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1