Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/247/26 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
ЄРДР № Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.03.2026 року. Суддя судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_3 ,

за участю секретаря - ОСОБА_4 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_7 ,

після відкриття апеляційного провадження, під час підготовки до апеляційного розгляду кримінального провадження за №0007619 від 05.08.2024 року за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 на ухвалу Фортечного районного суду м.Кропивницького від 17 лютого 2026 року, якою обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0007619 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України повернуто прокурору для усунення порушень вимог КПК України, у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, розглянувши клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_8 , про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, стосовно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новогригорівка, Долинського району, Кіровоградської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого за ч.5 ст.407 КК України, на час апеляційного розгляду.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 02.03.2026 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 на ухвалу Фортечного районного суду м.Кропивницького від 17 лютого 2026 року.

Прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_8 05.03.2026 внесено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Клопотання обґрунтоване тим, що обвинувачений ОСОБА_7 , перебуваючи на волі матиме можливість: переховуватись від суду, оскільки останній обвинувачується у вчиненні злочину за які законом передбачене покарання від 5 до 10 років позбавлення волі. Таким чином, обґрунтовано можна стверджувати, що обвинувачений може ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки йому можливе реальне покарання у вигляді позбавлення волі, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на переховування від суду (ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою зміни їхніх показань, що не дасть дослідити повно, всебічно та неупереджено всі обставини у кримінальному провадженні (ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а саме продовжити вчиняти нез`явлення вчасно на службу без поважних причин в умовах воєнного періоду, та переховуватись від органів слідства та суду (ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України). Ризики передбачені ст.177 КПК України, мають місце на даний момент та будуть продовжувати мати місце у подальшому у випадку перебування ОСОБА_7 , поза межами закладу несвободи. Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Заслухавши доповідача, прокурора, яка підтримала клопотання про продовження дії запобіжного заходу ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, обвинуваченого ОСОБА_7 та в його інтересах захисника - адвоката ОСОБА_6 , які заперечили проти задоволення клопотання вважаю, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 401 КПК України, суддя-доповідач протягом десяти днів після відкриття апеляційного провадження за скаргою на вирок або ухвалу суду першої інстанції:

1) надсилає копії ухвали про відкриття апеляційного провадження учасникам судового провадження разом з копіями апеляційних скарг, інформацією про їхні права та обов`язки і встановлює строк, протягом якого можуть бути подані заперечення на апеляційну скаргу;

2) пропонує учасникам судового провадження подати нові докази, на які вони посилаються, або витребовує їх за клопотанням особи, яка подала апеляційну скаргу;

3) вирішує інші клопотання, в тому числі щодо обрання, зміни або скасування запобіжного заходу;

4) вирішує інші питання, необхідні для апеляційного розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 401 КПК України усі судові рішення судді-доповідача під час підготовки до апеляційного розгляду викладаються у формі ухвали.

Частиною 2 статті 29 Конституції України регламентовано, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд, за клопотанням сторони обвинувачення або захисту, має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого; вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено, що «Серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться».

Перевіркою матеріалів кримінального провадження встановлено, що ухвалою Фортечного районного суду м.Кропивницького від 17 лютого 2026 року, обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0007619 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України повернуто прокурору для усунення порушень вимог КПК України.

При цьому, в ухвалі зазначено, що застосовані заходи забезпечення кримінального провадження, обрані під час досудового розслідування, вважати продовженими.

Крім того, 05.03.2026 на адресу Кропивницького апеляційного суду надійшов лист ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» в якому зазначено, що наразі повідомляю, що помічник судці повідомив, що кримінальне провадження № 0007619 призначене до розгляду в Кропивницькому апеляційному суді на 09.03.2026 рік, тоді як строк тримання ув`язненого закінчується 08 березня 2026 року - (о 07.00 год.). На підставі вищевикладеного ставлю Вас до відома, що у разі ненадходження до 16 години 00 хвилин 06 березня 2026 року на адресу ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» судового рішення, яке б давало змогу утримувати ОСОБА_7 під вартою, останнього буде звільнено на підставі ч.5 ст.202 КПК України - по закінченню строку тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду.

Доводи викладені у клопотанні прокурора про продовження ОСОБА_7 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.

Зокрема, перевіркою матеріалів кримінального провадження встановлено, що обвинувачений ОСОБА_7 , перебуваючи на волі матиме можливість: переховуватись від суду, оскільки останній обвинувачується у вчиненні злочину за які законом передбачене покарання від 5 до 10 років позбавлення волі. Таким чином, обґрунтовано можна стверджувати, що обвинувачений може ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки йому можливе реальне покарання у вигляді позбавлення волі, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на переховування від суду (ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою зміни їхніх показань, що не дасть дослідити повно, всебічно та неупереджено всі обставини у кримінальному провадженні (ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а саме продовжити вчиняти нез`явлення вчасно на службу без поважних причин в умовах воєнного періоду, та переховуватись від органів слідства та суду (ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України).

Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Обраний щодо ОСОБА_7 запобіжний захід відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінується, позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню від суду, а ступінь ризиків, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження не зменшились.

Розглянути кримінальне провадження до спливу строку дії попереднього рішення суду першої інстанції, яким обвинуваченому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з об`єктивних причин неможливо.

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі «Москаленко проти України», суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 02.10.2014 у справі «Воляник проти України», визначено що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного таких загроз як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.

Отже, обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_7 під час апеляційного розгляду кримінального провадження.

Разом із цим положенням ч.3 ст.331 КПК України, передбачено що за наслідками розгляду питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого, суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Враховуючи викладене, вважаю що клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 підлягає задоволенню, оскільки метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_7 покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує дію саме такого запобіжного заходу.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 331, 401, 418, 419, 424 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 10 год. 45 хв. 06 березня 2026 року до 10 год. 45 хв. 04 травня 2026 року, включно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя: (підпис)

Згідно з оригіналом:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_3