ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження №11кп/818/535/26 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: поновлення строку
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2026 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

-головуючого ОСОБА_2 ,

-суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

-за участю секретаря ОСОБА_5 ,

-прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м.Харкова клопотання прокурора у кримінальному провадженні про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Салтівського районного суду м.Харкова від 19 листопада 2025 року щодо ОСОБА_7 , -

УСТАНОВИЛА:

Зазначеною ухвалою обвинувальний акт щодо ОСОБА_7 повернуто прокурору як такий, що не відповідає вимогам КПК України, внаслідок ненаведення формулювання обвинувачення за ч.1 ст.110 КК України.

На вказану ухвалу прокурор 10 грудня 2025 подав апеляційну скаргу, у якій порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що під час проголошення рішення суду від 19 листопада 2025 року він не був присутній, копія повного тексту ухвали прокурору не надсилалася та була отримана ним лише після самостійного звернення із заявою про її видачу - 10 грудня 2025 року.

Заслухавши доповідь судді, прокурора, який підтримав своє клопотання, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.376 КПК України, якщо складання судового рішення у формі ухвали вимагає значного часу, суд має право обмежитися складанням і оголошенням його резолютивної частини, яку підписують всі судді. Повний текст ухвали повинен бути складений не пізніше п`яти діб з дня оголошення резолютивної частини і оголошений учасникам судового провадження. Про час оголошення повного тексту ухвали має бути зазначено у раніше складеній її резолютивній частині.

Згідно вимог, передбачених п.2 ч.2 ст.395 КПК України, апеляційна скарга на ухвали суду першої інстанції - подається протягом семи днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, відповідно до положень ч.3 ст.395 КПК України, - в той самий строк з дня вручення їй копії ухвали.

Системний аналіз цих норм закону свідчить про те, що строк на апеляційне оскарження починає свій перебіг з дня оголошення судом ухвали, у тому числі з дня оголошення, в порядку ч.2 ст.376 КПК України, лише її резолютивної частини. Якщо ж особа перебуває під вартою або ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Як убачається матеріалів провадження, підготовче судове засідання у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 було проведено за участю сторін судового провадження, у тому числі прокурора, з постановленням в цей же день та оголошенням резолютивної частини ухвали відповідно до вимог ч.2 ст.376 КПК України.

За таких обставин перебіг семиденного строку на апеляційне оскарження для прокурора почався саме з дня оголошення резолютивної частини ухвали, тобто з 19 листопада 2025 року, та закінчився 26 листопада 2025 року.

Прокурор подав апеляційну скаргу 10 грудня 2025 року, тобто після закінчення встановленого п.2 ч.2 ст.395 КПК України семиденного строку і поважних причин, які б перешкодили йому подати скаргу у встановлений законом строк, у своєму клопотанні не навів.

Слід відзначити, що неявка прокурора на проголошення рішення судом першої інстанції не є поважною причиною для поновлення процесуального строку.

Що стосується доводів прокурора про несвоєчасне отримання повного тексту ухвали суду, то колегія суддів зазначає таке.

Згідно з довідкою про доставку електронного документа, ухвалу суду від 19 листопада 2025 року було направлено 21 листопада 2025 року через систему «Електронний суд» до електронного кабінету прокурора ОСОБА_6 та до електронного кабінету Харківської обласної прокуратури, що спростовує доводи прокурора про ненаправлення судом копії судового рішення (а.с.93, 94).

По-друге, отримання копії повного тексту ухвали поза межами строку на апеляційне оскарження, за відсутності перешкод для ознайомлення з її резолютивною частиною, не може визнаватися поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки участь у судовому засіданні та належний контроль за перебігом процесуальних строків є складовими процесуальних обов`язків сторони обвинувачення.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні у справі "Мельник проти України", норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження і перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. (Рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" п.27, рішення від 26 квітня 2007 року).

Подаючи апеляційну скаргу після пропуску строку на апеляційне оскарження, сторона справи повинна навести достатні поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, які б об`єктивно перешкоджали звернутися до суду у визначений КПК України строк, а отже вплинули на право сторони реалізувати конституційні засади, які визначають право на оскарження судового рішення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський суд з прав людини у п.41 зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків.

Крім того, відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010 року, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 року, заява №23436/03).

Зазначене свідчить про те, що прокурор пропустив строк на апеляційне оскарження судового рішення з неповажних причин.

За таких обставин, підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Салтівського районного суду м.Харкова від 21 квітня 2025 року, відсутні.

Керуючись ст.ст.117, 405, ч.3 ст.399 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Салтівського районного суду м.Харкова віл 19 листопада 2025 року щодо ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні на ухвалу Салтівського районного суду м.Харкова віл 19 листопада 2025 року повернути прокурору ОСОБА_6 .

Копію ухвали невідкладно надіслати прокурору ОСОБА_6 разом з його апеляційною скаргою та додатками до неї.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Головуючий:

Судді: