Справа № 202/370/26
Провадження № 1-кс/202/1163/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2026 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпра ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000158, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 06.02.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000158, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 06.02.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

В обґрунтування вказаного клопотання посилається на те, що 11.02.2026 року на підставі ухвали Індустріального районного суду міста м. Дніпра від 20.01.2026 (справа №202/370/26, провадження №1-кс/202/456/2026) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки Iphone 17 Pro Max, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім картою НОМЕР_3 (пароль НОМЕР_4 ), у чохлі. Постановою слідчого від 11.02.2026 вилучене майно визнано речовим доказом на підставі ст. 98 КПК України, у зв`язку з чим прокурор, відповідно ст.ст. 170 -171 КПК України з метою збереження його як речового доказу просить накласти на нього арешт.

Прокурор подав заяву згідно якої підтримав подане клопотання, просив його задовольнити та накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

Власник майна у судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000158, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 06.02.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

08.07.2024 о 14.36 год. ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою:

АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаного з вимаганням, а саме на працівників ТСЦ МВС №1249, з метою прийняття такими особами рішення про успішне складання практичного іспиту на транспортному засобі марки «ЗІЛ», та отримання посвідчення водія з категоріями «В», «С1», «С», діючи умисно, з корисливих мотивів, одержав від ОСОБА_6 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 16000 грн.

Продовжуючи діяти з єдиним умислом, 25.12.2024 о 14.47 год. ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаного з вимаганням, а саме на працівників ТСЦ МВС №1249, з метою прийняття такими особами рішення про успішне складання практичного іспиту на транспортному засобі марки «ЗІЛ» з д.н.з НОМЕР_5 , з причепом з д.н.з. НОМЕР_6 , та отримання посвідчення водія з категорією «СЕ», діючи умисно, з корисливих мотивів, одержав від ОСОБА_6 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 8000 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями вплинув на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави співробітника ТСЦ МВС №1249, та ОСОБА_6 отримав посвідчення водія НОМЕР_7 від 26.03.2025 з категоріями «В», «С1», «С», «СЕ».

11.02.2026 у порядку ст. ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Під час проведення негласних слідчих розшукових дій встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із чим ухвалою від 20.01.2026 було надано дозвіл на проведення обшуку за місцем його проживання.

11.02.2026 року на підставі ухвали Індустріального районного суду міста

м. Дніпра від 20.01.2026 (справа №202/370/26, провадження №1-кс/202/456/2026) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки Iphone 17 Pro Max, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім картою НОМЕР_3 (пароль НОМЕР_4 ), у чохлі.

11.02.2026 перелічені вище предмети та речі визнано речовими доказами, оскільки самостійно чи в сукупності з іншими доказами вони можуть мати суттєве значення для з`ясування обставин кримінального правопорушення, про що винесено відповідну постанову.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів.

Враховуючи, вилучення в ОСОБА_4 , відносно якого є достатні дані щодо причетності до вчинення кримінального правопорушення мобільного телефону, з огляду на характер кримінального правопорушення, наявні розумні підозри вважати що вилучене майно могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження чи набуто кримінально протиправним шляхом, а отже відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України та постановою слідчого було визнано речовими доказами, для їх збереження як речових доказів, з метою дослідження наявної у вилученому інформації, що має доказове значення, на даному етапі досудового розслідування слід застосувати захід забезпечення кримінального провадження у виді накладення арешту, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст. 170-173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати захід забезпечення кримінального провадження у виді накладення арешту на майно, вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- мобільний телефон марки Iphone 17 Pro Max, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім картою НОМЕР_3 (пароль НОМЕР_4 ), у чохлі,

із забороною їх відчуження, розпорядження та користування, з метою забезпечення збереження як речових доказів у кримінальному провадженні..

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Арешт майна може бути скасований у порядку встановленому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1