Справа № 629/1603/25
Номер провадження 1-кс/629/236/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2026 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 розглянувши заяву ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про відвід судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 ,

у с т а н о в и в:

В провадженні слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 знаходиться клопотання старшого слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

В судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 заявив відвід слідчому судді, посилаючись на те, що слідчим суддею ОСОБА_5 заявлялися самовідводи по справам ОСОБА_6 , оскільки він є колишнім суддею у відставці, крім того слідчий суддя була його помічником, і враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_3 та батько захисника ОСОБА_4 ОСОБА_6 перебувають у дружніх стосунках, вважає, що зазначеним складом суду дана справа не може розглядатися.

Слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась.

Прокурор у судове засідання не з`явився, просив розгляд заяви проводити за його відсутності, вважає, що підстави для відводу слідчому судді ОСОБА_5 відсутні.

Підозрюваний ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали заявлену заяву.

Перевіривши викладені в заяві доводи, суд доходить до такого.

На розгляді слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 перебуває клопотання старшого слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Нормами КПК передбачено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді, передбачений ст.ст. 75,76 КПК України.

Згідно ст.75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного"; стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність - це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Також згідно з практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі "Гаусшильдт проти Данії", "Мироненко і Мартиненко проти України" зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі " Мироненко і Мартиненко проти України"). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі N 5 - 15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року, у справі N 5 - 15п12).

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 при вирішенні даного клопотання.

Твердження заявника про упередженість слідчого судді ОСОБА_5 ґрунтуються лише на його припущеннях і не підтверджуються фактичними обставинами.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення заяви адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 .

Керуючись статтями 75, 76, 80, 81 КПК України, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7