Справа № 577/747/25
Провадження № 1-кс/577/1677/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2025 року м. Конотоп

Конотопський міськрайонний суд Сумської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Конотопського міськрайонного суду ОСОБА_4 від розгляду клопотання про встановлення строку для проведення процесуальних дій №0000014 від 25.01.2024 року у справі № 577/747/25 (номер провадження 1-КС/577/1674/25),

В С Т А Н О В И В:

27 листопада 2025 року ОСОБА_3 через підсистему «Електронний суд» звернувся із заявою про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду його клопотання про встановлення строку для проведення процесуальних дій №0000014 від 25.01.2024 року у справі № 577/747/25 (номер провадження 1-КС/577/1674/25).

Свої вимоги мотивує тим, що суддя ОСОБА_4 не може брати участі у розгляді зазначеного клопотання, оскільки існують обставини, що викликають сумніви у її неупередженості та об`єктивності.

Зазначає, що 10 жовтня 2025 року ОСОБА_3 до Вищої ради правосуддя подано дисциплінарну скаргу щодо неналежної поведінки слідчого судді ОСОБА_4 (єдиний унікальний номер 3-1048/3/7-25, вхідний номер 122069), предмет якої стосується попередніх дій слідчого судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000014, в рамках якого подано і цю скаргу на бездіяльність прокурора. Слідча суддя ОСОБА_4 обізнана про факт подання цієї дисциплінарної скарги, що об`єктивно створює конфліктну ситуацію та ставить під сумнів її безсторонність.

Щодо висловлювання слідчим суддею думки за попередніми аналогічними клопотаннями звертає увагу, що у провадженні слідчого судді ОСОБА_4 перебувала справа № 577/747/25 (провадження № 1-кс/577/210/25), а також справа № 577/747/25 (провадження № 1- кс/577/1434/25) щодо розгляду клопотання ОСОБА_3 про встановлення строку для проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні №0000014 від 25.01.2024 року. У вищевказаних справах, ОСОБА_3 просив встановити строк для проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні №0000014 від 25.01.2024 року. Ухвалою слідчого судді ОСОБА_4 від 17 лютого 2025 року у справі № 577/747/25,провадження № 1- кс/577/210/25 у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про встановлення строку для проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні №0000014 від 25.01.2024 року було відмолено. Аналогічно ухвалою слідчого судді ОСОБА_4 від 06 жовтня 2025 року у справі № 577/747/25, провадження № 1-кс/577/1434/25 у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про встановлення строку для проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні №0000014 від 25.01.2024 року було відмовлено. Таким чином, слідчим суддею ОСОБА_4 було розглянуто дві справи за клопотаннями ОСОБА_3 , поданих з тих же питань, що і дане клопотання від 27.11.2025 року. Слідчим суддею ОСОБА_4 в ухвалах, які було прийнято за наслідками розгляду справи № 577/747/25 (провадження № 1-кс/577/210/25) 17 лютого 2025 р., а також справи № 577/747/25 (провадження № 1-кс/577/1434/25) 06 жовтня 2025 року була висловлена думка та надана оцінка доводам заявника, які є аналогічними тим, що заявлені у даній справі. Такі обставини, хоча і не є беззаперечним свідченням можливої у майбутньому упередженості у ході розгляду даної справи судді ОСОБА_4 , якою вже постановлялися ухвали за результатами розгляду справ щодо розгляду клопотань того ж самого заявника з аналогічних підстав та мотивів, у той же час ці обставини порушують загальні засади кримінального провадження, зокрема щодо змагальності сторін та безпосередності дослідження доказів, диспозитивності, тощо. З посиланням на судову практику ЄСПЛ, ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 908/137/18 (номер провадження 12-106гс19) просить задовольнити заяву про відвід.

28 листопада 2025 року автоматизованою системою документообігу Конотопського міськрайонного суду Сумської області суддю ОСОБА_1 визначено для розгляду заяви про відвід. Розгляд заяви про відвід судді ОСОБА_4 призначено о 10:30 год 04 грудня 2025 року.

Заявник ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду заяви шляхом отримання судової повістки в підсистемі «Електронний суд», в судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення розгляду заяви про відвід не надходило.

Неприбуття за судовим викликом особи, яка заявила відвід, не є перешкодою для розгляду заяви.

Представник Конотопської окружної прокуратури, будучи належним чином повідомленим, у судове засідання не з`явився.

Суддя ОСОБА_4 надала заяву з проханням розгляд справи проводити у її відсутності.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вирішуючи заяву про відвід суд керується наступним.

Статтею 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Суд враховує, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд, так само як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Правовий висновок, наведений в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 908/137/18 (номер провадження 12-106гс19), на який посилається заявник, стосується інших правовідносин, а саме проведення суддею наукових досліджень, які у певній частині стосувалися процедури примусового викупу акцій міноритарних акціонерів; враховано значення, яке має має для правової системи України вирішення справи № 908/137/18 за позовом до ТОВ «ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД», третіх осіб на стороні відповідача ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго», ПАТ «Національний депозитарій України», ПАТ «Перший український міжнародний банк», Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, ДТЕК ХОЛДИНГЗ ЛІМІТЕД (DTEK HOLDINGS LIMІTED), ДТЕК ЕНЕРДЖІ Б.В. (DTEK ENERGY B.V.), ДЖІ. ПІ. ЕЛ. ІНДЖЕН ПАУЕР ЛІМІТЕД (GPL INGEN POWER LIMITED), ДТЕК ОЙЛ ЕНД ГАЗ Б.В. (DTEK OIL&GAS B.V.), ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА», ТОВ «ДТЕК ЕНЕРГО», ПАТ «Страхова компанія АСКО-ДОНБАС ПІВНІЧНИЙ», ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ПАТ «ДТЕК Шахта Комсомолець Донбасу» про визнання правочинів недійсними, щоби за суб`єктивним критерієм з боку стороннього спостерігача не виникали сумніви у неупередженості судді-доповідача під час вирішення саме цієї справи.

Заяву про відвід адвокат ОСОБА_3 заявив під час розгляду клопотання, яке розглядається слідчим суддею за нормами КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК, кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії, учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід (ст. 80 КПК).

Виключний перелік підстав для відводу судді, передбачений ст. ст. 75, 76 КПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того, ч. 1 ст. 76 КПК України передбачено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі "Хаушильд проти Данії", "Мироненко і Мартенко проти України" зазначається, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Мироненко і Мартенко проти України"). Особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

Згідно пунктів 2.1, 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

За статтею 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого Рішенням XI З`їзду суддів України 22 лютого 2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Суд зауважує, що сумнів в неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

Наведене у п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночним та визначається у кожному випадку з урахуванням об`єктивного та суб`єктивного критеріїв, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

На думку суду, наведені заявником обставини, не свідчать про наявність передбачених обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді ОСОБА_4 під час розгляду скарги.

Так, посилання заявника на те, що ОСОБА_3 направлена скарга на дії ОСОБА_4 до Вищої Ради правосуддя не є підставою для відводу судді, враховуючи, що у рішенні Ради Суддів України від 08 червня 2017 року, із змінами відповідно до рішення № 13 від 01 березня 2019 року, зазначено, що наявність скарг щодо судді у провадженні Вищої ради правосуддя не породжує конфлікту інтересів у діяльності цього судді щодо розгляду конкретної судової справи.

Ухвалені суддею ОСОБА_4 рішення у справі № 577/747/25 (провадження № 1-кс/577/210/25) 17 лютого 2025 та у справі № 577/747/25 (провадження № 1-кс/577/1434/25) 06 жовтня 2025 про відмову у встановленні строку для процесуальних дій у кримінальному провадженні №0000014 від 25.01.2024 року не можуть свідчити про упередженість чи необ`єктивність судді, а є реалізацією суддею своїх процесуальних повноважень, передбачених КПК України. Суд зауважує, що сторона вправі не погоджуватися із прийнятими судовими рішеннями, однак така позиція не може бути визначальною в оцінці об`єктивності та неупередженості дій та рішень судді під час розгляду справи.

Враховуючи викладене, відповідно до доктринальних підходів до розуміння правової концепції безсторонності (неупередженості) суддів, суд дійшов висновку, що заява про відвід судді, за наведених обставин, задоволенню не підлягає, а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Cуд також враховує, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Ruiz Torija v. Spain від 09.12.1994, N? 303-А, § 29; рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява N? 4909/04, § 58).

Керуючись ст. 75, 80 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Конотопського міськрайонного суду ОСОБА_4 від розгляду клопотання про встановлення строку для проведення процесуальних дій №0000014 від 25.01.2024 року у справі № 577/747/25 (номер провадження 1-КС/577/1674/25) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1