УХВАЛА

Про обрання запобіжного заходу

Справа № 495/417/20

Номер провадження 1-кп/495/42/2026

13 січня 2026 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі

головуючої одноособово судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури - ОСОБА_3

розглянувши у закритому судовому засіданні у залі суду м. Білгород-Дністровський Одеської області клопотання прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у скоєні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, відносно ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186, ч.1 ст. 304 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у скоєні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, відносно ОСОБА_6 у скоєні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186, ч.1 ст. 304 КК України.

Прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про обрання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Ізмаїльський слідчий ізолятор» у порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Також просить після затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не пізніше як через 48 годин доставити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до суду для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання пі вартою.

В обгрунтування клопотання зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов?язків, а також запобігання передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризикам:

1. Ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 , обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання від 4 до 6 років позбавлення волі, тому є підстави вважати, що він, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від суду.

2. Ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_6

ОСОБА_7 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення майнових злочинів, останній раз засуджений 18.12.2015 Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області за ч. 2 ст. 289 КК України до позбавлення волі строком на 5 років, в силу ст. 71 КК України приєднано 1 місяць позбавлення волі невідбутого покарання призначеного Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області від 12.10.2015, вступив в законну силу 19.01.2016, звільнений 06.04.2018 на підставі ст. 107 КК України, умовно-дострокове звільнення, невідбута частина покарання 2 роки 5 місяців 10 днів, та в період дії умовно-дострокового звільнення 22.11.2019 скоїв нові майнові злочини.

Крім того, у зв?язку з відсутністю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , він продовжує вчиняти тяжкі кримінальні правопорушення.

Так, в період з 23.11.2019 - 15.11.2023 та коли до нього був застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у кримінальних провадженнях, він продовжував вчиняти кримінальні правопорушення із застосуванням насильства, так і тяжкі корисні злочині: ч. 1 ст. 125, ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України.

Дані кримінальні провадженні направлені з обвинувальними актами до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області.

У даному кримінальному провадженні призначались судові засідання, про час та місце проведення судових засідань ОСОБА_6 повідомлений належним чином, але останній у судові засідання за викликом суду не прибув, не повідомивши про причину поважності своєї неявки.

Крім того, в подальшому судом приймалося рішення про привід обвинуваченого, який не виконаний у зв?язку з відсутністю ОСОБА_6 за місцем проживання.

На даний час місцезнаходження ОСОБА_6 не встановлено.

У зв`язку з неявкою обвинуваченого до суду, обвинувальний акт стосовно ОСОБА_6 не може бути розглянутий.

Згідно інформації відділу міжнародного поліцейського співробітництва, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходиться на території Республіки Молдова, де притягнутий до кримінальної відповідальності за інші злочини.

Вказане свідчить про те, що ОСОБА_6 переховується від суду, продовжує вчиняти злочини, таким чином перешкоджає розгляду судом кримінального провадження з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Звертає увагу, що при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 , враховується, що жоден з більш м?яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам.

Так, особисте зобов?язання не може бути застосовано, у зв?язку з тим, що це найбільш м?який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину, особі обвинуваченого та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Особиста порука не може бути застосована, крім того, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання обвинуваченим покладених на нього обов?язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов?язуються за необхідності доставити його до суду на першу вимогу.

Обирати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави не доцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження - забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

За таких обставин, зазначені в клопотанні ризики - переховуватись від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення є належно обґрунтованими.

Крім того, прокурор зазначає, що згідно з роз?ясненням Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва НПУ відповідно до статті 84 Правил Інтерполу з обробки даних, затверджених Резолюцією 80-ї сесії Генеральної Асамблеї Інтерполу AG-2011-RES-07, публікацію циркулярного розшукового повідомлення про міжнародний розшук особи з метою її арешту та подальшої екстрадиції має бути погоджено з центральним органом щодо видачі (екстрадиції) та Генеральному секретаріату Інтерполу мають бути надані чіткі та прямі гарантії, що тимчасовий арешт і видачу (екстрадицію) особи буде запитано у випадку її арешту (затримання) на території країн-членів МОКП-Інтерпол у порядку передбаченому чинним законодавством. На дев?яносто дев?ятій сесії (27.02-03.03.2017) Комісією з контролю файлів Інтерполу ухвало рішення, що запобіжні заходи у вигляді дозволу на затримання підозрюваного/обвинуваченого з метою приводу не є ордерами на арешт у розумінні ст. 83.2 Правил Організації.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК України визначено, що видача особи в Україну може бути запитана лише на підставі ухвали суду про тримання особи під вартою.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 22.07.2025 ОСОБА_6 оголошений у міжнародний розшук.

Враховуючи викладене, вважає, що наявні підстави для задоволення клопотання.

У судовому засіданні прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні.

Заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою обрання запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Разом з тим слід зазначити, що положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання суду належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

При цьому, факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного, обвинуваченого клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в порядку передбаченому ч. 6 ст. 193 КПК України, і рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, за своєю правовою природою є дозволом на затримання останнього з метою приводу, що передбачено ч. 3 ст. 187 КПК України, і відрізняється від останнього тільки тим, що підозрюваний, обвинувачений знаходиться за межами України.

Оскільки до підозрюваного, обвинуваченого не застосовується запобіжний захід, він не може утримуватися під вартою. Після затримання підозрюваного, обвинуваченого (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя, суд розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного, обвинуваченого від органу досудового розслідування або суду та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.

Також, судом при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного, обвинуваченого стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді, суду.

Отже, під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, та що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

На даному етапі судового провадження висновки органу досудового розслідування щодо можливої причетності обвинуваченого ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому суд приходить до висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати обрання заходів забезпечення кримінального провадження.

Щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд зазначає наступне.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України (ч.3,5 ст. 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним, обвинуваченим зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний, обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, суд погоджується з доводами прокурора про наявність ризику того, що ОСОБА_6 , обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання від 4 до 6 років позбавлення волі, тому є підстави вважати, що він, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від суду.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Суд погоджується, що тяжкість можливого покарання може спонукати обвинуваченого переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Окрім того про наявність вказаного ризику свідчить і те, що на даний час місцезнаходження ОСОБА_6 не встановлено. Згідно інформації відділу міжнародного поліцейського співробітництва, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходиться на території Республіки Молдова, де притягнутий до кримінальної відповідальності за інші злочини.

Також, на думку суду, прокурором доведено існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, оскільки ОСОБА_7 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення майнових злочинів, останній раз засуджений 18.12.2015 Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області за ч. 2 ст. 289 КК України до позбавлення волі строком на 5 років, в силу ст. 71 КК України приєднано 1 місяць позбавлення волі невідбутого покарання призначеного Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області від 12.10.2015, вступив в законну силу 19.01.2016, звільнений 06.04.2018 на підставі ст. 107 КК України, умовно-дострокове звільнення, невідбута частина покарання 2 роки 5 місяців 10 днів, та в період дії умовно-дострокового звільнення 22.11.2019 скоїв нові майнові злочини.

Крім того, у період з 23.11.2019 - 15.11.2023 та коли до нього був застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у кримінальних провадженнях, він продовжував вчиняти кримінальні правопорушення із застосуванням насильства, так і тяжкі корисні злочині: ч. 1 ст. 125, ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України.

Дані кримінальні провадженні направлені з обвинувальними актами до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області.

Також, суд зважає, що ухвалою від 22 липня 2025 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Старокозаче Білгород-Дністровського району Одеської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , оголошено у міжнародний розшук, таким чином врахуванню підлягають також приписи ч. 6 ст. 193 КПК України, згідно з якою у випадку розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрання такого запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, обвинуваченого після затримання цієї особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Також суд при постановленні ухвали враховує положення абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України, де зазначено, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, розмір застави не визначається.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підлягає задоволенню.

Керуючись главою 18 КПК України, ст. 318, 335, 372,376 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Старокозаче Білгород-Дністровського району Одеської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Старокозаче Білгород-Дністровського району Одеської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Ізмаїльській слідчий ізолятор» у порядку ч. 6 статті 193 КПК України.

Після затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Старокозаче Білгород-Дністровського району Одеської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не пізніше, ніж 48 годин доставити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. Питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід розглядається судом після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 13.01.2026.

Суддя