Номер провадження 1-кп/754/1100/25
У Х В А Л А

Іменем України

25 вересня 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , представника третьої особи - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Деснянського районного суду міста Києва кримінальне провадження № 0001882 від 20.06.2025 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Радомишль, Житомирської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання на території міста Києва раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва з Деснянської окружної прокуратури міста Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001882 від 20.06.2025 відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає.

Захисник та обвинувачений підтримали думку прокурора та просили суд призначити судовий розгляд кримінального провадження.

Заслухавши думку прокурора, захисника та обвинуваченого, дослідивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, суд дійшов висновку про наступне.

Положеннями ст. 314 КПК України передбачено, що після отримання обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Згідно з ч. 2 ст. 315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд: визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Відповідно до положень ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Так, кримінальне провадження відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України підсудне Деснянському районному суду міста Києва, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, суттєвих порушень вимог КПК України при його складанні, які б перешкоджали призначенню даного обвинувального акту до судового розгляду, судом не встановлено, підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1- 4, 6 ч. 3 ст. 314 КПК України, судом під час підготовчого судового засідання не встановлено.

Відтак, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001882 від 20.06.2025 відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Кримінальне провадження з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, на даний час відсутні та сторонами кримінального провадження суду не надані.

Кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснювати суддею одноособово, підстави щодо здійснення колегіально розгляду провадження судом не встановлено.

В судове засідання необхідно викликати наступних осіб: прокурора, обвинуваченого та захисника.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт - адвокатом ОСОБА_6 заявлено клопотання про скасування арешту належного ОСОБА_7 , накладеного під час досудового розслідування.

Обвинувачений та його захисник підтримали заявлене клопотання.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання захисника з тих підстав, що в ході досудового розслідування ухвалою слідчого судді, з метою збереження речових доказів, накладено арешт на майно третьої особи. На даний час потреба в арешті майна не відпала, оскільки вилучені речі підлягають дослідженню судом.

При розгляді клопотання про скасування арешту майна, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Кримінальне провадження № 0001882 від 20.06.2025 знаходиться на стадії підготовчого судового засідання, судовий розгляд ще не розпочато, арешт на майно третьої особи в ході досудового розслідування було накладено з метою забезпечення речових доказів, які підлягають дослідженню судом, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що актуальність збереження такого арешту продовжує існувати, а вирішення клопотання є передчасним.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 314-316, 369-372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001882 від 20.06.2025 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, який відбудеться в приміщенні Деснянського районного суду міста Києва за адресою: проспект Червоної Калини, 5-В, об 16 год. 00 хв. 06.10.2025.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

В судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

В задоволенні клопотання представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт - адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1