ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

19 січня 2026 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника-адвоката ОСОБА_5 ,розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП В Київській області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001352 від 25.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області, за погодженням з прокурором Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 звернувся слідчий слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001352 від 25.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Подане клопотання вручено підозрюваній ОСОБА_4 та її адвокату ОСОБА_5 своєчасно та в межах встановлених процесуальним законом.

В поданому клопотанні слідчий просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 , який закінчується 23.01.2026, оскільки провести зазначені процесуальні дії та завершити розслідування злочину до вказаної дати не представляється можливим, оскільки необхідний додатковий строк для отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду, що в свою чергу унеможливлює закінчення досудового розслідування.

Разом з цим, для закінчення досудового розслідування та прийняття рішення у кримінальному провадженні необхідно отримати висновки експертів по вищезазначеним судовим експертизам, провести ряд слідчих (розшукових) дій та виконати вимоги ст. 290 КПК України, тобто надати доступ до матеріалів кримінального провадження підозрюваній ОСОБА_4 та його захиснику ОСОБА_5 , скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження.

Висновки вказаних експертиз матимуть істотне значення для досудового розслідування та судового розгляду. Крім того, після отримання висновків вищевказаних експертиз, з урахуванням зазначених у них відомостях, може виникнути потреба в проведенні інших слідчих розшукових дій та проведення додаткових судових експертиз.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні 24.02.2022 введено воєнний стан, який на даний час триває. Крім цього, на території України тривають бойові дії, що у свою чергу створює перешкоди для нормального функціонування установ та організацій.

Обставинами, що перешкоджали завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою є складність кримінального провадження, обсяг та специфіка слідчих (процесуальних) дій, необхідних для здійснення досудового розслідування.

Крім цього, не перестали існувати ризики передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПУ України. Зазначені обставини і стали підставою для подачі даного клопотання до суду.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав зазначених в клопотанні.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 вважає, що є підстави для обрання більш мякого запобіжного заходу для підозрюваної, а саме цілодобового домашнього арешту за місцем проживання матері підозрюваної у АДРЕСА_1 .

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала позицію свого захисника.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку має право подавати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Частиною четвертою вказаної статті встановлено, що розгляд такого клопотання слідчим суддею здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, ч. 3 ст. 176 КПК України передбачено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч.1 ст. 178 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою та виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Також слідчий суддя враховує, що згідно ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування, а сукупний строк тримання під вартою під час досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів не повинен перевищувати дванадцяти місяців.

З огляду на зміст зазначених вище норм законодавства, при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити:

1)чи підлягає продовженню раніше застосований до підозрюваного запобіжний захід з огляду на граничні строки його застосування та строки досудового розслідування?

2)чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення?

3)чи продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України?

4)чи існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою?

5)чи виправдовують зазначені у клопотанні обставини подальше тримання підозрюваного під вартою та чи є можливим застосування більш м`якого запобіжного заходу з урахуванням положень ст. 178 КПК України?

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, сторони захисту, слідчий суддя, надаючи відповіді на вказані питання, доходить таких висновків.

Слідчим відділом Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001352 від 25.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

25.11.2025 ОСОБА_4 затримана в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 2 ст. 121 КК України.

25.11.2025 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27.11.2025 до підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23.01.2026.

Постановою керівника Фастівської окружної прокуратури Київської області клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування в межах вказаного кримінального провадження задоволено, та продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, а саме до 25 лютого 2026 року.

На даний час сукупний строк тримання підозрюваної ОСОБА_4 під вартою становить менше 3 місяців, строк досудового розслідування продовжений до 25 лютого 2026 року, а тому слідчий суддя, беручи до уваги положення ч. 3 ст. 197 КПК України, приходить до висновку про можливість продовження застосованого до неї запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_4 могла вчинити саме інкримінований їй злочин. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тобто умисному тяжкому тілесному ушкодженні, що спричинило смерть потерпілого.

Зазначена прокурором ймовірна причетність ОСОБА_4 до розслідуваного кримінального правопорушення на даному етапі досудового розслідується підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами у їх сукупності, а саме: протоколом огляду місця події від 25.11.2025 за адресою: вулиця Правобережна №14, м. Фастів, Київської області; протоколом затримання ОСОБА_4 на підставі ст. 208 КПК України від 25.11.2025; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_8 , від 26.11.2025; протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваною ОСОБА_4 від 26.11.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25.11.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 25.11.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 25.11.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 25.11.2025; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_13 , від 13.12.2025, іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Оцінивши вказані докази в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваною кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Ризики вчинення підозрюваною дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації нею таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона схильна і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні зазначається про продовження існування таких ризиків, що підозрювана ОСОБА_4 (1) може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, (3) незаконно впливати на свідків та потерпілого, (5) вчинити інше кримінальне провадження.

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду продовжує існувати, враховуючи:

-обставини затримання особи, а саме фактично одразу після імовірного вчинення злочину;

-пред`явлення їй підозри у вчиненні тяжкого злочину, у разі визнання винуватою у вчиненні якого, їй може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Слідчий суддя вважає, що наведені обставини свідчать про продовження вказаного ризику, а у співставленні можливих негативних для підозрюваної наслідків переховування у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі за тяжкий злочин у найближчій перспективі свідчить, що ймовірність вказаного ризику залишається.

Таким чином, зазначені вище обставини дають підстави вважати, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду продовжує існувати.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену ст.ст.23 і 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

На переконання слідчого судді, продовжує існувати актуальність ризику впливу на учасників цього кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про продовження ризиків кримінального провадження, передбачених статтею 177 КПК України, а саме - ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, ризику незаконного впливу на свідків.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Доводи сторони захисту про недоведеність зазначених ризиків та наявності підстав для обрання більш мякого запобіжного заходу не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду клопотання.

Оцінюючи наявність обставин, які перешкоджали завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя виходить з того, що прокурором доведено існування потреби у подальшому проведенні більшої частини із зазначених ним слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, обсяг яких є доволі значним і проведення/завершення, яких є дійсно необхідним для забезпечення повного та неупередженого досудового розслідування, виявлення і дослідження усіх обставин, які підлягають доказуванню у відповідності до вимог ч. 2 ст. 9 КПК України.

Зокрема, слідчий суддя погоджується з необхідністю отримання призначених експертних досліджень, а саме: отримати висновок судово - медичної експертизи, виконання якої доручено експертам ДСУ «Київське ОБСМЕ»Фастівське районне відділення СМЕ;за результатами судово-медичної експертизи призначити та отримати висновки додаткових судово-медичних експертиз з метою встановлення механізму завдання тілесних ушкоджень:отримати висновки трьох судових молекулярно-генетичних експертиз, виконання яких доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України;отримати висновок судової - психіатричної експертизи, виконання якої доручено експертам ДУ «Інститут судової психіатрії міністерства охорони здоров`я України»;провести інші слідчі (розшукові) дії, які необхідні для забезпечення повного та неупередженого досудового розслідування.

При вирішенні питання про продовження застосованого до підозрюваної запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

Прокурором дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні що свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваної ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Судом встановлено, що обставинами, які перешкоджали завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою є складність кримінального провадження, обсяг та специфіка слідчих (процесуальних) дій, необхідних для здійснення досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, суд, звертає увагу на вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, вік та стан здоров`я.

Отже, заявлені ризики не зменшились і не перестали існувати, до цього ж ОСОБА_4 підозрюється у тяжкому злочині, у зв`язку з чим суд вимушений відхилити позицію захисника та підозрюваної про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт.

Надаючи оцінку усім доказам і повідомленим обставинам у їх сукупності та враховуючи факт доведення прокурором, що заявлений ризик не зменшився, що в свою чергу, виправдовує тримання підозрюваної під вартою, а також доведення обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про продовження тримання під вартою, а саме: необхідно отримати висновки експертів по вищезазначеним судовим експертизам, провести ряд слідчих (розшукових) дій та виконати вимоги ст. 290 КПК України, тобто надати доступ до матеріалів кримінального провадження підозрюваній ОСОБА_4 та її захиснику ОСОБА_5 , скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження, суд вважає, що клопотання слід задовольнити.

Також, при розгляді клопотання, слідчим суддею, з`ясовано, що не допущено безпідставно тривалого розслідування, що б вплинуло на тривале тримання особи під вартою, тому існує необхідність у продовженні строків тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст.177,178, 183, 197,199 КПК України, слідчий суддя,-

П о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП В Київській області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001352 від 25.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки м. Фастів Київської області, офіційно не працюючої, з неповною середньою освітою, заміжньої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, в межах строку досудового розслідування, тобто до 25 лютого 2026 року.

Строк дії ухвали до 25 лютого 2026 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_14