Провадження № 1-кс/643/5834/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання слідчого в ОВС 1 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001005, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.10.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 436-2, ч. 1 ст. 161 та ч. 1 ст. 110 КК України, -

встановив:

Слідчим відділом Управління СБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001005 від 03.10.2025, за підозрою громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 436-2, ч. 1 ст. 161 та ч. 1 ст. 110 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється відділом нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з 10.02.2022 по 25.07.2025, використовуючи власні аккаунти у месенджері «Telegram» під назвою « ОСОБА_6 », а також у соціальній мережі «Facebook» під назвою « ОСОБА_7 », здійснює поширення матеріалів, в яких міститься інформація щодо виправдовування, заперечення збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році, а також здійснює розповсюдження матеріалів із закликами до зміни меж території України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, та спрямованих на розпалювання національної, релігійної ворожнечі та ненависті.

Вказані підсумки підтверджено, згідно з висновком експерта 2 сектору (з дислокацією в місті Харків) 3 відділу судово-експертної лабораторії 4 центру (Центру судових і спеціальних експертиз) ІСТЕ СБУ № СЕ25-131/Л/3/2 від 26.09.2025 за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи.

13.10.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 436-2, ч. 1 ст. 161 та ч. 1 ст. 110 КК України.

Крім того, у період часу з 07:31 по 09:29 на підставі ухвали слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова про дозвіл на обшук від 07.10.2025 (справа № 643/17370/25, провадження № 1-кс/643/5681/25) проведено обшук за місцем фактичного мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме у землянці на присадибній ділянці разом із надвірними прибудинковими спорудами, які розташовані на ній, за адресою: Харківська область, Богодухівський район, с. Кут, за кадастровим номером :02:000:0570, за результатом чого вилучено наступний предмет: мобільний телефон «Samsung Galaxy A23», назва моделі: SM-A235F/DSN, серійний номер: НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , та двома сім-картками, одна з яких «Vodafone UA»: НОМЕР_4 , та «Kyivstar»: НОМЕР_5 .

13.10.2025 постановою слідчого вищезазначений предмет визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Під час зазначених слідчих дій зафіксовано факти причетності безпосередньо ОСОБА_5 , до вчинення кримінальних правопорушень, досудове розслідування щодо яких здійснюється у даному кримінальному проваджені.

Вилучене під час проведення вказаного обшуку майно містить інформацію, яка має значення для розслідування вказаного кримінального провадження, оскільки може мати на собі слідову та (або) іншу інформацію, що має доказове значення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження в сукупності з іншими доказами.

Вищевикладені обставини свідчать про те, що вилучене майно може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час здійснення досудового розслідування кримінального провадження.

Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів, які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подавши заяву, в якій просив клопотання розглянути за його відсутності та задоволити.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_8 від 13.10.2025 вилучені речі, а саме: мобільний телефон «Samsung Galaxy A23», назва моделі: SM-A235F/DSN, серійний номер: НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , та двома сім-картками, одна з яких «Vodafone UA»: НОМЕР_4 , та «Kyivstar»: НОМЕР_5 - визнано речовим доказом.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 14.10.2025, тому строк для подачі клопотання слідчим та прокурором дотримано.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, що належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилученим 13.10.2025 в ході проведення обшуку у землянці на присадибній ділянці разом із надвірними прибудинковими спорудами, які розташовані на ній, за адресою: Харківська область, Богодухівський район, с. Кут, за кадастровим номером :02:000:0570, а саме на: мобільний телефон «Samsung Galaxy A23», назва моделі: SM-A235F/DSN, серійний номер: НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , та двома сім-картками, одна з яких «Vodafone UA»: НОМЕР_4 , та «Kyivstar»: НОМЕР_5 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1