Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/304/26

Номер провадження: 1-кс/511/104/26

30.01.2026 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця міста Одеса, громадянина України, українеця за національністю, з середньою освітою, одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації, який на час вчинення кримінального правопорушення проходив службу у військовій частині НОМЕР_1 , у військовому звані «солдат»,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369 КК України

Учасники розгляду клопотання:

прокурор ОСОБА_4 (дистанційно)

слідчий ОСОБА_3

підозрюваний ОСОБА_5

захисник ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад обґрунтування клопотання сторони обвинувачення.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000062, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369 КК України, у ході якого було встановлено, що ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час загальної мобілізації та проходячи її у військовій частині НОМЕР_1 , усвідомлюючи, що на період дії правового режиму воєнного стану, введеного Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №2212-ІХ від 21 квітня 2022 року, згідно постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил перетинання державного кордону громадянами України» № 57 від 27 січня 1995 року, (із змінами від 13 жовтня 2023 року № 1081) виїзд за межі країни громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років забороняється, керуючись злочинним умислом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь та бажаючи настання таких наслідків, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 19 січня 2026 року, за проханням особи призивного віку ОСОБА_7 , виник протиправний злочинний умисел у сприянні незаконному перетину державного кордону України поза визначеними пунктами пропуску до Придністровського регіону Республіки Молдова, шляхом усуненням перешкод.

З цією метою, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою, з невстановленими на даний час органом досудового розслідуванням групою осіб, звернувся до ОСОБА_8 , достовірно знаючи, що останній, є службовою особою інспектором прикордонної служби вищої категорії начальник групи інспекторів прикордонної служби відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (тип В) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тим Б), в ході особистої зустрічі запропонував останньому за грошову винагороду забезпечити йому та особі призивного віку ОСОБА_7 безперешкодний перетин державного кордону України до Придністровського регіону Республіки Молдова поза пунктами пропуску, шляхом усунення перешкод та прокладення «маршруту».

В свою чергу, ОСОБА_8 , усвідомлюючи протиправність дій ОСОБА_5 , звернувся із відповідною заявою до правоохоронних органів та надалі діяв під їх контролем.

Продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, ОСОБА_5 , 27 січня 2026 року близько о 11:00 годині 00 хвилин зустрівся з ОСОБА_8 на відкритій ділянці місцевості по вул. Покровській с. Яковлівка, Роздільнянського району, Одеської області та підтвердив пропозицію щодо надання йому неправомірної вигоди, при цьому зазначив її розмір - 4000 доларів США за забезпечення його та особи призивного віку ОСОБА_7 безперешкодного перетину державного кордону України до Придністровського регіону Республіки Молдова поза пунктами пропуску, через обумовленого з ОСОБА_8 місце.

З метою реалізації злочинного плану у незаконному перетині через державний кордон України поза визначеними пунктами пропуску реалізуючи його через надання неправомірної вигоди службовій особі ДПС України, ОСОБА_8 , 29.01.2026близько о 07 годині 10 хвилин перебуваючи на відкритій ділянці місцевості, що розташована за адресою: Одеська область, Роздільнянський район, с. Лучинське, вул. Шевченка за більш точними координатами 46.50379 29.57046, передав інспектору прикордонної служби вищої категорії начальнику групи інспекторів прикордонної служби відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (тип В) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тим Б) ОСОБА_8 частину неправомірної вигоди у розмірі 2 900 доларів США, що станом на 29.01.2026 за офіційним курсом гривні до долару США, встановленим Національним банком України, складає 124 094гривень та 80 копійок (сто двадцять чотири тисячі дев`яносто чотири гривні вісімдесят копійок), та частину неправомірної вигоди в розмірі 44 000 гривень за вчинення останнім, в інтересах того хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої йому влади та службового становища, а саме за здійснення безперешкодного перетину державного кордону України до Придністровського регіону Республіки Молдова поза пунктами пропуску.

Після передачі неправомірної вигоди інспектору прикордонної служби вищої категорії начальнику групи інспекторів прикордонної служби відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (тип В) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тим Б) ОСОБА_8 . ОСОБА_5 був викритих працівниками правоохоронних органів.

Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369 КК України - надання неправомірної вигоди службовій особі, за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Водночас, у ході проведення досудового розслідування встановлено ряд ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

З метою запобігання встановлених у ході досудового розслідування ризикам та виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, сторона обвинувачення вважає необхідним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для не працездатних осіб, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню встановленим ризикам.

Стислий виклад позиції учасників розгляду клопотання.

Прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили задовольнити.

Захисник підозрюваного та підозрюваний просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши, що підозрюваний отримав тілесні ушкодження в результаті ДТП, а саме: перелом хребта у двох місцях, з якими не має змоги перебувати під вартою та потребує медичного огляду та лікування.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000062, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369 КК України.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

1. Щодо обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття «обґрунтованої підозри», слідчий суддя, враховуючи статті 8, 9 КПК України, керується усталеною практикою ЄСПЛ, згідно з якою обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). Водночас факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Із клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 наразі підтверджується фактичними даними, які містяться у долучених до клопотання документах, а саме:

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 24.01.2026;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 27.01.2026;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 29.01.2026;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками (за участю свідка ОСОБА_8 ) від 29.01.2026;

-протоколом огляду предмету від 29.01.2026

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 29.01.2026

-іншими матеріалами в сукупності.

2. Щодо наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України.

Частина 1 статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Щодо заявленого ризику про можливе переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя зазначає, що існування зазначеного ризику обумовлюється можливістю притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для нього наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки кримінальне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 369 КК України за класифікацією є тяжкими.

Водночас КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК України.

При цьому, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частина 1, 2 статті 23, статті 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

У зв`язку з чим, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх.

Оцінюючи наявність ризиків щодо перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя бере до уваги, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству, а тому на даній стадії досудового розслідування зазначені ризики існують.

3. Вирішення питання щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, слідчий суддя враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, аргументи сторін, дійшов висновку, що стороною обвинувачення доведено про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, для запобігання ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Вказаний розмір застави буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буте завідомо непомірним для нього, оскільки ЄСПЛ у своїй практиці наголошує на необхідності встановлення розміру застави, який не є надмірним і враховує індивідуальні обставини обвинуваченого. Зокрема, у справі «Гафа проти Мальти» ЄСПЛ підкреслив, що розмір застави повинен визначатися з урахуванням особистості підсудного, його майнового стану та стосунків з поручителями.

Разом з тим, враховуючи, що під час розгляду клопотання сторона захисту повідомила про незадовільний стан здоров`я підозрюваного, слідчий суддя вважає необхідним зобов`язати відповідальних осіб установи, де буде утримуватися підозрюваний, провести йому медичний огляд та у разі потреби надати йому необхідну медичну допомогу та лікування.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369 КК України задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів,в межах строку досудового розслідування, з моменту затримання, тобто з 29 січня 2026 року по 29 березня 2026 року (включно).

Виконання ухвали покласти на ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Зобов`язати відповідальних осіб установи, де буде утримуватися підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , провести йому медичний огляд та у разі потреби надати йому необхідну медичну допомогу та лікування.

Одночасно визначити розмір застави у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2026 року) в сумі 266 240,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

-прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися з села Яковлівка Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкуваннязі свідком у вказаному кримінальному провадженні - ОСОБА_8 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 29 березня 2026 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1