Справа №705/477/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2026 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі :

слідчого судді ОСОБА_1

секретар ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Умань клопотання старшого дізнавача СД Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , що погоджене начальником Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю,-

В С Т А Н О В И В:

Ст.дізнавач СД Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням з начальником Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю. В клопотанні вказано, що 17.05.2025 року до відділення поліції №1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області надійшла заява від ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що з 09.05.2025 року по 15.05.2025 рік, невстановлена особа з номером мобільного телефону НОМЕР_1 , шляхом обману, під приводом знайомства в мережі інтернет на сайті " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", заволоділа належними потерпілій грошовими коштами у загальній сумі 26400 гривень, які остання перерахувала однією транзакцією зі своєї банківської картки НОМЕР_2 на невідому їй банківську картку та чотирма переводами через термінали самообслуговування на невідомі їй рахунки (ЄО № 8104 від 17.05.2025, цивільна, під приводом знайомства в мережі інтернет " ІНФОРМАЦІЯ_2 ").

Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000081 від 18.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Будучи допитаною в якості потерпілої з приводу поданої заяви ОСОБА_5 повідомила наступне, що вона виклала на «Інтернет» сайті « ІНФОРМАЦІЯ_2 » оголошення, щодо спілкування, де вказала свій номер мобільного телефону. Після чого 08.05.2025 їй у «Вайбер» надійшло повідомлення від незнайомого чоловіка з номером телефону ( НОМЕР_3 ), який представився як ОСОБА_6 . Із останнім потерпіла почала спілкуватись в телефонному режимі. На наступний день 09.05.2025 в ході телефонної розмови потерпіла домовилась, що приїде разом з сином до нього у місто Харків, вулицю та номер будинку не називав. Далі в ході розмови ОСОБА_5 домовилась із ОСОБА_6 , що перерахує йому 1400 гривень за два квитка до Харкова. Далі ході розмови ОСОБА_6 повідомив потерпілій номер своєї банківської картки, начебто « ІНФОРМАЦІЯ_3 » номер її ОСОБА_5 не зафіксувала. Після чого потерпіла підійшла до бухгалтера ОСОБА_7 ( НОМЕР_4 ) та попрохала її допомогти перерахувати грошові кошти ОСОБА_6 . Потім ОСОБА_5 передала їй свій мобільний телефон вона вже спілкувалась ОСОБА_6 , та через робочій комп`ютер перерахувала йому з своєї банківської картки грошові кошти розмірі 1400 гривень. В цей же день, приблизно через 3 години ОСОБА_6 в «Вайбер» надіслав фото двох квитків з автовокзалу Запоріжжя до Харкова, виїзд повинен був бути 09.05.2025 06 13:00 годині. 10.05.2025 року зранку потерпіла спілкувалась по телефону ОСОБА_6 , та в ході бесіди домовились, що на автобусі вже їхати не будимо, а ОСОБА_6 приїде за потерпілою на своєму автомобілі, та поверне потім нас до Запоріжжя. Далі ОСОБА_5 вирішила, щоби не бути ОСОБА_6 винною за проїзд, перерахувати грошові кошти у розмірі 10.000 гривень для цього вона пішла магазин « ІНФОРМАЦІЯ_4 » по АДРЕСА_1 де через термінал за допомогою працівниці магазину (жодних даних її потерпіла не знає), приблизно об 19:50, перерахувала 10.000 гривень на картку ОСОБА_6 номер якої він знову диктував потерпілій по телефону, чек про транзакцію потерпіла одразу викинула у смітник. 11.05.2025 року ОСОБА_5 знову спілкувалась по телефону ОСОБА_6 , та він попрохав в потерпілої, ще грошей, під приводом того що йому не хвате грошей на дорогу та ОСОБА_5 пішла до « ІНФОРМАЦІЯ_3 », по вул. Історичній, та за допомогою (жодних охоронця даних не знає), через термінал перерахувала грошові кошти у розмірі 3.000 гривень. Номер своєї картки ОСОБА_6 диктував по телефону, та чек о транзакції ОСОБА_5 одразу викинула у смітник. 14.05.2025 року в ході телефонної розмови ОСОБА_6 повідомив, що йому ще потрібно 8.000 гривень на дорогу, щоб хватило бензину на дорогу після Харкова Далі ОСОБА_5 пішла до відділення « ІНФОРМАЦІЯ_5 » по АДРЕСА_2 . Де обміняла 200 доларів на гривні, та за допомогою працівників банку через касу перерахувала 8.000 гривень на картку ОСОБА_6 , яку він знову диктував по телефону. Далі ОСОБА_5 дали чек з каси о транзакції, який вона викинула у смітник. 15.05.2025 року ОСОБА_6 знову попрохав, потерпілу перевести грошові кошти, та вона пішла до « ІНФОРМАЦІЯ_3 », по АДРЕСА_3 , де за допомогою начальника відділення, перерахувала на карту ОСОБА_6 4.000 гривень, через термінал, номер карти як завжди диктував по телефону. Після чого ОСОБА_5 вийшла та викинула чек о транзакції у смітник. Потім ОСОБА_6 повідомив, що приїде 16.05.2025 до Запоріжжя, але з ним потерпіла так і не зустрілась, в ході розмови він повідомив, що скоро приїде, але не встигає так як його спочатку довго тримали на КПП, потім що було багато повітряних тривог. 17.05.2025 року він написав у «Вайбері», що гроші потерпілій привезе чоловік на ім`я ОСОБА_8 . Далі ОСОБА_5 зрозуміла, що її обманює та в подальшому звернулась до відділення поліції. Загальна сума спричинених збитків становить 26 400 гривень.

В ході здійснення дізнання було встановлено, що грошові кошти були перераховані:

- 12.05.2025 о 11:22:19 (сума переказу 3000 грн.);

- 14.05.2025 о 14:05:43 (сума переказу 8000 грн.);

- 15.05.2025 о 10:40:43 (сума переказу 4000 грн.) на картковий рахунок банківської картки АТ « ІНФОРМАЦІЯ_6 » № НОМЕР_5 .

- 09.05.2025 (сума переказу 1400 грн.);

- 10.05.2025 о 19:50 (сума переказу 10000 грн.) на картковий рахунок банківської картки ПАТ АБ « ІНФОРМАЦІЯ_7 » № НОМЕР_2 .

В зв`язку з вищевикладеним виникла необхідність здійснити тимчасовий доступ до речей та документів, що є конфіденційною інформацією, якою володіє АТ " ІНФОРМАЦІЯ_6 ", прослідкувати надходження коштів отриманих шляхом зловживання довірою на рахунки, переведення коштів на інші рахунки, а також зняття коштів з рахунку, в тому числі і через банкомат. Тому вилучення такої інформації для кримінального провадження буде мати доказове значення.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування до суду від учасників судового розгляду не надходило, в зв`язку з чим відповідно до ст. 107 КПК України застосування технічних засобів фіксування не проводилося.

Суд розглядає клопотання на підставі ч. 2 ст. 163 КПК України, з огляду на наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза змінити або знищення такої інформації, без виклику представника володінні АТ " ІНФОРМАЦІЯ_6 ", у володінні якого знаходиться дана інформація.

Слідчий будучи повідомленим, в суд не з`явився, попередньо надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримує та просить його задоволити.

Враховуючи процесуальну позицію слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 31 Конституції України, кожному гарантується таємниця листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції. Винятки можуть бути встановлені лише судом у випадках, передбачених законом, з метою запобігти злочинові чи з`ясувати істину під час розслідування кримінальної справи, якщо іншими способами одержати інформацію неможливо.

В ст. 2 закону України «Про банки і банківську діяльність вказано: клієнт банку - будь-яка фізична чи юридична особа, що користується послугами банку; банківський платіжний інструмент - засіб, що містить реквізити, які ідентифікують його емітента, платіжну систему, в якій він використовується, та, як правило, держателя цього банківського платіжного інструмента. За допомогою банківських платіжних інструментів формуються відповідні документи за операціями, що здійснені з використанням банківських платіжних інструментів, на підставі яких проводиться переказ грошей або надаються інші послуги держателям банківських платіжних інструментів; банківські рахунки - рахунки, на яких обліковуються власні кошти, вимоги, зобов`язання банку стосовно його клієнтів і контрагентів та які дають можливість здійснювати переказ коштів за допомогою банківських платіжних інструментів; розрахункові банківські операції - рух грошей на банківських рахунках, здійснюваний згідно з розпорядженнями клієнтів або в результаті дій, які в рамках закону призвели до зміни права власності на активи.

Стаття 23 Закону України «Про банки і банківську діяльність» вказує, що банк має право відкривати відокремлені підрозділи (філії, відділення, представництва тощо) на території України у разі його відповідності вимогам щодо відкриття відокремлених підрозділів, встановленим нормативно-правовими актами Національного банку України.

Стаття 30 Закону України «Про банки і банківську діяльність» вказує, що регулятивний капітал банку включає основний капітал та додатковий капітал.

Основний капітал банку включає статутний капітал і розкриті резерви, які створені або збільшені за рахунок нерозподіленого прибутку, надбавок до курсу акцій і додаткових внесків акціонерів у статутний капітал, загальний фонд покриття ризиків, що створюється під невизначений ризик при проведенні банківських операцій, за винятком збитків за поточний рік і нематеріальних активів. Розкриті резерви включають і інші фонди такої самої якості, які повинні відповідати таким критеріям: 2) фонди і рух коштів до них та з них повинні окремо розкриватись у опублікованих звітах банку.

Стаття 51 Закону України «Про банки і банківську діяльність» вказує, що для здійснення банківської діяльності банки відкривають та ведуть кореспондентські рахунки у Національному банку України та інших банках в Україні і за її межами, банківські рахунки для фізичних та юридичних осіб у гривнях та іноземній валюті. Банківські розрахунки проводяться у готівковій та безготівковій формах згідно із правилами, встановленими нормативно-правовими актами Національного банку України. Безготівкові розрахунки проводяться на підставі розрахункових документів на паперових носіях чи в електронному вигляді. Банки в Україні можуть використовувати як платіжні інструменти платіжні доручення, платіжні вимоги, вимоги-доручення, векселі, чеки, банківські платіжні картки та інші дебетові і кредитові платіжні інструменти, що застосовуються у міжнародній банківській практиці. Платіжні інструменти мають бути оформлені належним чином і містити інформацію про їх емітента, платіжну систему, в якій вони використовуються, правові підстави здійснення розрахункової операції і, як правило, держателя платіжного інструмента та отримувача коштів, дату валютування, а також іншу інформацію, необхідну для здійснення банком розрахункової операції, що цілком відповідають інструкціям власника рахунку або іншого передбаченого законодавством ініціатора розрахункової операції. При виконанні розрахункової операції банк зобов`язаний перевірити достовірність та формальну відповідність документа.

Стаття 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» вказує, що банківська таємниця - це інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним чи третім особам при наданні послуг банку. Банківською таємницею, зокрема, є: 1) відомості про банківські рахунки клієнтів, у тому числі кореспондентські рахунки банків у Національному банку України; 2) операції, які були проведені на користь чи за дорученням клієнта, здійснені ним угоди; 4) системи охорони банку та клієнтів; 8) коди, що використовуються банками для захисту інформації.

Стаття 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» вказує, що банк розкриває банківську таємницю за рішенням суду. Вимога відповідного державного органу на отримання інформації, яка містить банківську таємницю, повинна: 1) бути викладена на бланку державного органу встановленої форми; 2) бути надана за підписом керівника державного органу (чи його заступника), скріпленого гербовою печаткою; 3) містити передбачені цим Законом підстави для отримання цієї інформації; 4) містити посилання на норми закону, відповідно до яких державний орган має право на отримання такої інформації.

За змістом ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є тимчасовий доступ до речей і документів.

Стаття 132 КПК України встановлює загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

При цьому зазначено, що для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Згідно ст. 159 КПК України, тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Стаття 162 КПК України встановлює перелік речей та документів, які містять охоронювану законом таємницю. Серед них: інформація, що знаходиться у володінні засобу масової інформації або журналіста і надана їм за умови нерозголошення авторства або джерела інформації; відомості, які можуть становити лікарську таємницю; відомості, які можуть становити таємницю вчинення нотаріальних дій; конфіденційна інформація, в тому числі така, що містить комерційну таємницю; відомості, які можуть становити банківську таємницю; особисте листування особи та інші записи особистого характеру; інформація, яка знаходиться в операторів та провайдерів телекомунікацій, про зв`язок, абонента, надання телекомунікаційних послуг, у тому числі отримання послуг, їх тривалості, змісту, маршрутів передавання тощо; персональні дані особи.

Слідчий суддя постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю. При цьому, при наданні тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, сторона кримінального провадження, повинна довести можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів. Доступ особи до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, здійснюється в порядку, визначеному законом.

Таким чином, враховуючи позицію слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вбачає підстави для задоволення клопотання слідчого про тимчасовий доступ до речей та документів, які місять охоронювану законом таємницю.

Керуючись ст. 31 Конституції України, ст.ст. 26, 131, 132,159, 162, 163, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого дізнавача СД Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , що погоджене начальником Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, задоволити.

Надати дозвіл на проведення тимчасового доступу до інформації в електронному та друкованому вигляді, з можливістю її вилучення на паперові та електронні носії, старшому дізнавачу СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітану поліції ОСОБА_3 , що є конфіденційною інформацією, яка знаходиться у володінні АТ " ІНФОРМАЦІЯ_6 " (ЄДРПОУ НОМЕР_6 , юридична адреса: АДРЕСА_4 )та містить банківську таємницю відносно клієнта банку, на ім`я якого відкрито карткий рахунок № НОМЕР_5 на який було здійснено перерахунок грошових коштів з можливістю вилучити її (здійснити виїмку) в оригіналах чи належно завірених копіях:

-анкету заяву на відкриття рахунку/картки № НОМЕР_5 , фото власника рахунку/картки, повні анкетні дані власника, утримувача картки, адреса та телефони, згідно бази даних банку (ЄКБ), за допомогою якого пристрою, з використанням яких IP-адрес, номерів мобільних телефонів (П.І.П., число, місяць, рік народження, адреси реєстрації, фактичного місця проживання, адреси електронної пошти) здійснювався під час реєстрації в електронному кабінеті та під час з`єднань з ДБО (дистанційне банківське обслуговування) банку за період з 01.05.2025 по 01.06.2025 року;

- розширену виписку по руху коштів, по всіх наявним рахункам/карткам, особи на ім`я якої відкрито карткові рахунки № НОМЕР_5 на які було перераховано грошові кошти, за період 01.05.2025 по 01.06.2025 року;

- чи здійснювалось зняття коштів по вище зазначених банківських карткових рахунках АТ " ІНФОРМАЦІЯ_6 ", через банкомати, чи каси відділень банку, якщо так, то надати адреси їх розташування, в період часу 01.05.2025 по 01.06.2025 року;

-відеоряд по проведених операціях обготівковування, через банкомати по вище вказаних карткових рахунках, при знятті коштів за період часу 01.05.2025 по 01.06.2025 року.

Строк дії ухвали один місяць з дня постановлення ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 166 КПК України у разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями КПК України з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9