печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2025 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушення у сфері кібербезпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002255 від 05.11.2024,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушення у сфері кібербезпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні № 0002255 від 05.11.2024 про арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон «Iphone 14 PRO» IMEI: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою за № НОМЕР_3 , ноутбук «Lenovo» моделі LOQ15ARP9 S/N: MP2NV4C6, які вилучені 29.10.2025 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з забороною користування та розпорядження, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, збереження вищевказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

З наданих в обґрунтування клопотання матеріалів вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002255, зареєстрованому 05.11.2024 у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 Кримінального кодексу України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Офісу Генерального прокурора.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.05.2025 невстановлені особи, шляхом обману та зловживання довірою, під виглядом надання консультаційних послуг з трейдингу криптовалютою, шляхом несанкціонованого отримання доступу ймовірно, з використанням шкідливого програмного забезпечення типу «крипто-дрейнер», до гаманця «Trust Wallet» потерпілого ОСОБА_5 з ідентифікатором НОМЕР_20 (.НОМЕР_21), здійснили заволодіння коштами останнього, а саме віртуальними активами у кількості 95 000 USDT (в еквіваленті 95 000 доларів США).В подальшому, з метою приховання злочинної діяльності, невстановлені особи здійснення ряд переказів віртуальних активів та конвертацій.

Так, згідно матеріалів ДКІБ СБ України встановлено, що 08.05.2025 з криптогаманця потерпілого .НОМЕР_21 було викрадено 95100 USDT та надіслано спочатку на гаманець НОМЕР_4 (. НОМЕР_5 ), після чого на гаманці НОМЕР_6 (.НОМЕР_23), НОМЕР_22 (.НОМЕР_24), НОМЕР_7 (.НОМЕР_25).

У подальшому з гаманця .НОМЕР_23 криптовалюта була надіслана спочатку на криптогаманці:НОМЕР_26 (. НОМЕР_27), НОМЕР_28 (. НОМЕР_34), НОМЕР_29 (. НОМЕР_35), НОМЕР_30 (.НОМЕР_36), НОМЕР_31 (. НОМЕР_37), НОМЕР_32 (. НОМЕР_38), НОМЕР_33 (.НОМЕР_39),після чого використовуючи криптообмінник «ChangeNow» конвертована в USDT TRC20 та надіслана на гаманці НОМЕР_11 (.НОМЕР_40) та НОМЕР_8 (. НОМЕР_9 ).

Окрім зазначено, з гаманця .НОМЕР_24 криптовалюта була надіслана спочатку на криптогаманці:НОМЕР_41(. НОМЕР_42), НОМЕР_43(.НОМЕР_46),НОМЕР_44(.НОМЕР_45),НОМЕР_47(.НОМЕР_48),НОМЕР_49(.НОМЕР_50), НОМЕР_10 (.НОМЕР_51), після чого з використанням криптообміннику «ChangeNow» конвертована в USDT TRC20 та надіслана на гаманці НОМЕР_11 (.НОМЕР_40) та НОМЕР_8 (. НОМЕР_9 ).

Крім цього, з гаманця .НОМЕР_25 криптовалюта надіслана на криптогаманець НОМЕР_12 (.НОМЕР_52), після чого з виокристанням криптообміннику «ChangeNow» конвертована в TRX TRC20 та надіслана на гаманець НОМЕР_13 (. НОМЕР_14 ).

Разом з цим, 20.02.2025 потерпілий ОСОБА_6 здійснив обмін готівкових коштів на віртуальні активи у розмірі 11760 USDT у обмінному пункті «X-change» за адресою: м.Київ вул. Ярославів Вал, 38, через особу, яка представилася працівником технічної підтримки. Після зарахування вказаної криптовалюти на його гаманець, вищевказана невстановлена особа написала повідомлення щодо того, що придбані ним віртуальні активи можуть походити від протиправної діяльності, і йому необхідно пройти процедуру їх перевірки. Після переходу потерпілим на посилання (фішингове) та прив`язки гаманця для нібито перевірки криптовалюти, вказані кошти було викрадено, ймовірно, з використанням шкідливого програмного забезпечення типу «крипто-дрейнер».

Зокрема, 20.02.2025 з криптогаманця НОМЕР_53, який зареєстровано на ім`я потерпілого на криптовалютній біржі «Bitget», віртуальні активи у розмірі 11760,30 USDT TRC20 надіслано на гаманець НОМЕР_15 , після чого невстановленої особою, без відома ОСОБА_6 переказано на гаманець НОМЕР_16 .

У подальшому, із вказаного гаманця криптовалюта надіслана на гаманець НОМЕР_17 , який зареєстровано на криптобіржі «KuCoin», де її конвертували у USDT, що працює на мережі блокчейну BEP20, та відправлено на кінцевий гаманець НОМЕР_54.

Крім цього, під час дослідження переказів між криптовалютними гаманцями виявлено, що 10.02.2025 з криптогаманця НОМЕР_19 відправлено 15 USDT BEP20 на криптогаманець НОМЕР_18 , який зареєстровано на криптообміннику «FixedFloat», де здійснено їх обмін на 60,784 TRX та відправлено на криптогаманць НОМЕР_16 .

Встановлено, що до протиправної діяльності причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , який являється користувачем гаманця НОМЕР_19 на криптообміннику «FixedFloat» та гаманця НОМЕР_18 , які пов`язані з гаманцем НОМЕР_16 , на який зараховано викрадені кошти.

29.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва №757/49678/25-к від 10.10.2025, проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон «Iphone 14 PRO» IMEI: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою за № НОМЕР_3 , та ноутбук «Lenovo» моделі LOQ15ARP9 S/N: MP2NV4C6, які належать ОСОБА_4 .

29.10.2025 старшим слідчим в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 , винесено постанову про визнання речовими доказами вилучене майно в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, є обґрунтована необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна з метою збереження речових доказів.

Таким чином, є обґрунтована необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна з метою збереження речових доказів.

Прокурор ОСОБА_8 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги клопотання підтримав у повному обсязі, з наведених у ньому підстав, та просив задовольнити.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя розглянув клопотання за відсутності власника майна на підставі ч. 1 ст. 172 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Вивчивши клопотання та дослідивши його матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Крім того, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Так, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, та полягає у тимчасовому позбавленні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном (ч. 1, п. 7 ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати (ч. 2 ст. 173 КПК України):

- правову підставу для арешту майна;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Так, зважаючи на обставини кримінального правопорушення, яке розслідуються у межах цього кримінального провадження, доводи прокурора про існування ризиків відчуження, знищення, спотворення речових доказів у кримінальному провадженні є цілком обґрунтованими.

Вказане тимчасово вилучене майно у вигляді мобільного телефону, ноутбуку мають доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки в їхній пам`яті можуть міститися відомості, що стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення.

Викладене в клопотанні прокурора переконує слідчого суддю у тому, що мета цього заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобігання цьому ризику може бути досягнута.

Критерії розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження є оціночними поняттями. Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що будь-яке втручання у право особи з боку держави має забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

На переконання слідчого судді, загальні інтереси суспільства у вигляді досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України (зокрема, захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування тощо), виправдовують ступінь втручання у право власності особи, яке пов`язане з накладенням арешту на належне їй майно.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накласти арешт на мобільний телефон «Iphone 14 PRO» IMEI: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою за № НОМЕР_3 , ноутбук «Lenovo» моделі LOQ15ARP9 S/N: MP2NV4C6, які вилучені 29.10.2025 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки таке майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, його визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 532 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні № 0002255 від 05.11.2024, із забороною розпорядження та користування, яке вилучене 29.10.2025 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , та належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- мобільний телефон «Iphone 14 PRO» IMEI: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою за № НОМЕР_3 ,

- ноутбук «Lenovo» моделі LOQ15ARP9 S/N: MP2NV4C6.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1