Справа № 991/9937/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно з заявою про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, у якій голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 просить зобов`язати посадових осіб Національного антикорупційного бюро України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за його заявою від 17.09.2025 (вих. № 17/09/2025-3-3) про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ст. 336, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 368-5, ч. 3 ст. 369 КК України.

В обґрунтування скарги зазначив, що 17.09.2025 на електронну скриньку Національного антикорупційного бюро України подав вищезазначену заяву про кримінальне правопорушення, однак, викладені у вказаній заяві відомості до ЄРДР не внесені та досудове розслідування не розпочато, у зв`язку з чим заявник звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України.

У прохальній частині скарги просив судовий розгляд здійснювати без участі заявника.

Розгляд скарги слідчим суддею призначено на 30.09.2025 з повідомленням учасників про судове засідання, однак за клопотанням представника НАБУ ОСОБА_4 судове засідання відкладено на 02.10.2025.

У судове засідання 02.10.2025 учасники не прибули, від представника НАБУ ОСОБА_4 повторно надійшло клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку з неможливістю прибуття уповноваженого представника, однак слідчий суддя не вбачає підстав для повторного відкладення судового засідання, оскільки для забезпечення прибуття представника НАБУ у судове засідання слідчим суддею вже надавався час, крім того, документів на підтвердження обставин викладених у клопотанні про відкладення судового засідання представником не надано.

Положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України встановлено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

За наведеного, слідчий суддя визнав за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності заявника скарги та уповноваженої особи, бездіяльність якої оскаржується.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, дійшов таких висновків.

Встановлено, що головою ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 17.09.2025 подано заяву за вих. № 17/09/2025-3-3 до Національного антикорупційного бюро України, у якій заявник зазначає, що колишній генеральний директор КП «Харківводоканал» () ОСОБА_5 , діючи у стійкій змові з посадовцями Харківської міської ради - керівником Департаменту житлово-комунального господарства ОСОБА_6 , в.о. керівника Департаменту економіки та комунального майна ОСОБА_7 , колишнім першим заступником генерального директора КП «Харківводоканал» () ОСОБА_8 , а також за участі депутата Харківської обласної ради та керівника КЗ ДЮСШ «Центр бойових мистецтв» Харківської обласної ради () ОСОБА_9 , дружини ОСОБА_10 , дочок ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , сестри ОСОБА_13 і тещі ОСОБА_14 , створив і реалізовував організовану злочинну схему незаконного привласнення бюджетних коштів, коштів міжнародних та державних програм та системного переведення комунального майна у приватну власність підконтрольних осіб.

Зазначена діяльність здійснювалася через укладення фіктивних і афілійованих договорів на постачання обладнання, виконання робіт і надання послуг із підприємствами-прокладками, у тому числі ТОВ «КАЛАМ» (), ПП «Гравілон» (), ТОВ «Інсталпласт» (), ТОВ «Еко-Інвест» (), ТОВ «АНВІТРЕЙД» (), ТОВ «ПРОФОЙЛ» (), ТОВ «БЕНТЛАЙН» (), ТОВ «ЛЕКЛЕС» (), ТОВ «ПЕЙД» (), ТОВ «ТРАНСФЕРТ-МЕНЕДЖМЕНТ» (), ТОВ «ЄВРОСТАНДАРТ» () та низкою інших суб`єктів, що мають ознаки фіктивності.

Через такі схеми бюджетні кошти та ресурси КП «Харківводоканал» () системно виводилися, обготівковувалися та спрямовувалися на незаконне збагачення ОСОБА_5 та його оточення, у тому числі шляхом оформлення елітної нерухомості, земельних ділянок та комерційних об`єктів на родичів і підставних осіб, а також фактичного виведення об`єктів комунальної власності м. Харкова у приватне користування та подальшу приватизацію на користь ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та пов`язаних із ними осіб.

Злочинна діяльність ОСОБА_5 та його оточення здійснювалась виключно за умов прямого чи опосередкованого прикриття з боку посадових осіб контролюючих і правоохоронних органів, у тому числі Харківської обласної прокуратури, ГУ Національної поліції в Харківській області, суддів Шевченківського районного суду м. Харків, Київського районного суду м. Харків. Такі особи, зловживаючи своїм службовим становищем, забезпечували прикриття, замовчування та перешкоджали розслідуванню фактів незаконного збагачення, привласнення комунального майна та відмивання коштів. У подальшому, діючи у змові зі слідчими суддями, вони сприяли уникненню ОСОБА_5 відповідальності шляхом призначення застави, розмір якої був неспівмірно низьким порівняно із сумою збитків, завданих КП «Харківводоканал» ().

Таким чином, просив зареєструвати кримінальне провадження за фактом вчинення зазначеними особами кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ст. 336, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 368-5, ч. 3 ст. 369 КК України.

Враховуючи, що відомості за вказаною заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 до ЄРДР внесені не були, заявник звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність, у порядку ч. 1 ст. 303 КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

За наведеного вбачається, що належність кримінального правопорушення до підсудності Вищого антикорупційного суду визначається сукупністю вимог до його предметної підсудності (умов підсудності), які встановлені ч. 1 ст. 33-1 КПК України, а саме:

- стаття кримінального закону, за якою здійснюється кримінальне провадження, належить до переліку корупційних, передбачених приміткою до ст. 45 КК України, або передбачена ч. 1 ст. 33-1 КПК України;

- наявна хоча б одна з умов, передбачених п.п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, які визначають особливості суб`єктного складу та предмету таких кримінальних правопорушень.

Положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України визначено, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень кримінальним процесуальним законом.

Так, у своїй скарзі ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважену особу НАБУ внести до ЄРДР відомості за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ст. 336, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 368-5, ч. 3 ст. 369 КК України, у той же час, слідчий суддя звертає увагу, що кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ст. 336, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366 КК України не належать до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, а відповідно і до сфери здійснення судового контролю слідчими суддями Вищого антикорупційного суду, відповідно до вимог ч. 1 ст. 33-1 КПК України, таким чином, у слідчого судді відсутні повноваження давати оцінку діям уповноважених осіб щодо невнесення відомостей про них у ЄРДР.

Із наведеного переліку кримінальних правопорушень лише кримінальні провадження щодо злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 368-5, ч. 3 ст. 369 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених п.п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, підсудні Вищому антикорупційному суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора №298 від 30 червня 2020 року.

Відповідно до вимог п. 1 Розділу ІІ зазначеного Положення, до Реєстру вносяться відомості, зокрема про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4-5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року в справі №556/450/18, слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Із наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у заяві (повідомленні) про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості заяви (повідомлення) та створює можливості їх перевірки.

Встановлений ст. 214 КПК України порядок початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про вчинення кримінального правопорушення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, та в тій же мірі забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень, захищаючи тим самим інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Слідчий суддя звертає увагу, що лише наявність у заяві про кримінальне правопорушення конкретних та об`єктивних відомостей, які свідчать про вірогідність вчинення кримінального правопорушення, створює у слідчого/прокурора обов`язок внести їх до ЄРДР. Саме по собі твердження заявника про існування кримінальних правопорушень, за відсутності таких відомостей, не є достатньою підставою для ініціювання досудового розслідування.

Поряд з цим, досліджена заява про вчинення кримінального правопорушення від 06.09.2025 не містить фактичних відомостей та об`єктивних даних, які б вказували на наявність у діях зазначених заявником осіб ознак кримінальних корупційних чи інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності НАБУ.

Викладені у заяві відомості щодо наявності у діях колишнього генерального директора КП «Харківводоканал» ОСОБА_5 або інших зазначених у заяві осіб, у тому числі представників органів державної влади, ознак вчинення ними шахрайства, зловживання владою або службовим становищем, прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди, незаконного збагачення, пропозиції, обіцянки або надання неправомірної вигоди службовій особі, а також ознак легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, зводяться лише до висунення загальних припущень та домислів заявника без будь-якого посилання на діяння та обставини, які можна перевірити (підтвердити чи спростувати) в ході досудового розслідування та які були б достатні для попередньої кваліфікації реєстратором ЄРДР діяння саме як кримінального правопорушення. Зазначене позбавляє уповноважених осіб органу досудового розслідування провести необхідну попередню оцінку (аналіз) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет наявності ознак складу саме кримінальних правопорушень.

На переконання слідчого судді, викладені в заяві від 17.09.2025 твердження про вчинення кримінальних правопорушень є занадто абстрактними та неконкретними, а наведені відомості не дають змоги попередньо кваліфікувати такі діяння за певними статтями КК України.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що з інформації, яка міститься у заяві від 17.09.2025, не вбачається наявності обов`язкових ознак (зокрема об`єктивної сторони) кримінальних правопорушень, а тому не викликає в слідчого/прокурора обов`язку вносити відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР та розпочинати досудове розслідування.

За наведеного, на переконання слідчого судді, бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка може бути оскаржена до слідчого судді в порядку, передбаченому ст. 303 КПК України, в даному випадку не встановлена.

З урахуванням викладеного, підстави для зобов`язання уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР згідно з заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 від 17.09.2025 відсутні.

Керуючись статтями 9, 214, 216, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарги.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1