Номер провадження 1-кс/404/3849/25
У Х В А Л А

МЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2025 року м. Кропивницький

Фортечний районний суд міста Кропивницького у складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчої - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника-адвоката - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0001957, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бердянськ, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст 194 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1.Суть клопотання.

Слідчий СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області лейтенант поліції ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке погоджено з прокурором Прокурор Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001957 від 28.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , призваний по мобілізації 07.05.2025 ІНФОРМАЦІЯ_2 , тим самим будучи військовозобов`язаний та військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , 27.07.2025 близько 22 год. 00 хв., прибув до території житлового будинку АДРЕСА_3 , де в останнього виник умисел спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу та усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, реалізовуючи злочинний умисел, заздалегідь підготувавши вогневе джерело запалювання для здійснення підпалу житлового будинку АДРЕСА_3 , який належить на праві власності гр. ОСОБА_7 , та близько 23 год. 00 хв. шляхом кидку скляних пляшок з горючою сумішшю на дах флігелю, здійснив підпал даху флігелю на території житлового будинку за вищевказаною адресою. Після того, як він побачив різку появу полум`я в тому місці, куди він кинув скляр пляшки з горючою сумішшю, тим самим вважаючи, що він вчинив усі заплановані дії і отримав очікуваний результат, він розвернувся і пішов від прилеглої території житлового будинку за вищевказаною адресою.

01.11.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

ІІ. Позиції сторін.

Прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити посилаючись на обставини, викладені в ньому. Просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою, у разі визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, просив визначити максимальний розмір застави.

Підозрюваний заперечив проти задоволення клопотання, просив обрати щодо нього інший запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Підозрюваний щодо себе вказав, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , одружений, має на утриманні малолітню дитину, хвороб не має, є військовослужбовцем в/ч НОМЕР_2 , на момент вчинення кримінального правопорушення проходив навчальну підготовку у в/ч НОМЕР_1 . У власності рухомого та не рухомого майна не має.

Щодо обставин пояснив, що виконував замовлення, яке було отримано через телеграм канал, вказані дії вчинив з корисливих мотивів. Вину визнав. Зазначив, що не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування та суду, адже вій йде на зустріч слідству, після дзвінка дружині про виклику до суду, повідомив слідчого, що не може прибути на вказаний час, просив відкласти розгляд справи на іншу годину. Вказує, що не має наміру ухилятись від суду.

Захисник проти задоволення клопотання заперечив, підтримав позицію підзахисного, просив обрати ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, посилаючись на наявність міцних соціальних зв`язків, сімейний стан, наявність на утриманні малолітньої дитини. Також вказав, що 04.03.2023 року ОСОБА_5 , отримав бойове поранення, що підтверджується відповідною довідкою.

Підозрюваний своєю поведінкою підтвердив відсутність наміру переховуватися, вину визнає. Щодо ризику впливу на свідків зазначив, що його підзахисному не відомі свідки та потерпіла, адже виконував замовлення з телеграм каналу, без особистого контакту.

Щодо застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту вказав, що об`єкт нерухомості за місцем реєстрації перебуває на окупованій територія, а за місцем проживання підозрюваний орендує, вказує, згода власника наразі відсутня.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За правилами ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001957від 28.07.2025за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

01.11.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Harav. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Розумна підозра, згадана в ст.5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Дослідивши докази, надані в обґрунтування поданого клопотання, слідчий суддя вважає їх достатніми для висновку, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, у об`ємі як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи з критеріїв "розумної підозри", тобто наявності фактів та іншої інформації, яка могла б переконати неупередженого спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення.

Наявність обґрунтованої підозри на ранній стадії досудового розслідування на переконання слідчого судді підтверджується на підставі досліджених копій документів, які долучені до клопотання, зокрема: повідомленням на лінію «102» від 27.07.2025 (ЄО № 41985), протоколом огляду місця події від 27.07.2025, за адресою: м. Кропивницький, вул. Українська, 6А, протоколом усної заяви про злочин від 27.07.2025, заявою про вчинення кримінального правопорушення, протоколом ОМП від 28.07.2025, за адресою: м. Кропивницький, вул. Садова, 43, протоколом ОМП від 28.07.2025, за адресою: м. Кропивницький, вул. Омська та вул. Перша Поперечна навпроти буд. №3, протоколами допиту свідків, протоколом допиту потерпілої, протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками із свідком від 31.07.2025, протоколом про результати проведення нсрд візуальне спостереження, судово-біологічними експертизами, судовими експертизами матеріалів, речовин і виробів, протоколами огляду предмету та іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності, долученими до матеріалів клопотання.

Окрім того, варто зазначити, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможливо стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення обвинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України,- можливість переховуватись від органів досудового розслідування або суду; можливість незаконно впливати на свідків.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.23, ст.224, ч.4 ст.95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків, потерпілу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Отже, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризику, визначеного п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому, доводи сторони захисту, що його підзахисному не відомі свідки та потерпілий, він з ними не знайомий, слідчий суддя не враховує, оскільки, підозрюваному вручено клопотання про застосування запобіжного заходу з матеріалами. В матеріалах клопотання наявні протоколи допитів, заяви про вчинення кримінального правопорушення з анкетними даними свідків та потерполого, засобів зв`язку.

Щодо ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), слідчий суддя зазначає таке.

Обґрунтовуючи наявність даного ризику прокурор посилався на тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, покарання за вчинення якого передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років.

Тяжкість покарання сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), 2005, § 58).

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення проти власності, проходить військову службу у в.ч. НОМЕР_2 , одружений, має на утриманні малолітню дитину, хвороб, групи інвалідності не має, має постійне місце проживання, відтак міцні соціальні зв`язки доведені.

Однак, наявність міцних соціальних зв`язків не стала стримуючим фактором від вчинення тяжкого кримінального правопорушення проти власності.

Отже, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, особи підозрюваного, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

При цьому, слідча суддя зауважує, що визнання вини буде враховуватися в ході судового розгляду кримінального провадження. Визнання вини при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу не спростовують висновків про наявність передбачених ч.1 ст.177 КПК України ризиків.

На даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст.178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України проти власності;

- пред`явлення підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у разі визнання винуватим у вчиненні якого ОСОБА_5 може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років;

- станом на день розгляду клопотання підозрюваному виповнилося 34 роки;

- міцність соціальних зв`язків: підозрюваний проходить військову службу у в/ч НОМЕР_2 , одружений, має на утриманні малолітню дитину, має постійне місце проживання;

- інформації про наявність у підозрюваного тяжких хронічних захворювань, які б перешкоджали застосуванню до нього запобіжного заходу, слідчому судді не надано.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що сама по собі тяжкість вчиненого злочину, не є підставою для задоволення клопотання, проте у сукупності з іншими обставинами є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

На виконання вимог ст. 194 КПК України слідчим суддею вивчалась можливість застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам.

Слідчий суддя вважає, що менш суворий запобіжний захід, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (в тому числі шляхом неналежного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і русі кримінального провадження.

Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, про який просить сторона захисту, чи особистої поруки для запобігання вказаним ризикам буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого підозрюваного та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків. Крім того, відсутні особи, які б висловили готовність надати письмове зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу. Застава не може бути застосована з огляду на те, що сторона захисту не надала слідчому судді докази, що вона може бути внесена у розмірі в межах, визначених процесуальним законом, підозрюваним та не буде надмірним тягарем для останнього.

Не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки обрання такого запобіжного заходу не забезпечить в повній мірі дотримання належної процесуальної поведінки підозрюваного. Крім того, місце проживання підозрюваного є віддаленим від місця розташування органу досудового розслідування, що додатково може утруднити досягнення завдань кримінального провадження. В судовому засіданні стороною захисту повідомлено, що згода власника житла за місцем проживання підозрюваного, відсутня.

Відомостей щодо існування обставин, що унеможливлюють тримання підозрюваного під вартою, зокрема за станом здоров`я, слідчому судді не надано.

Отже, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути застосовано до ОСОБА_5 .

За наведених обставин в сукупності слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є неможливим, оскільки не зможе забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти встановленим ризикам на цій стадії досудового розслідування, а тому слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання і вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Враховуючи обставини провадження, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали та тримання під вартою ОСОБА_5 , визначити з 16 год. 50 хв. 04.11.2025 до 16 год. 50 хв. 30.12.2025 включно

В судовому засіданні прокурор просив у разі визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, визначити максимальний розмір застави.

Згідно з ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В силу п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, беручи до уваги суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , його особу, матеріальний стан, обставини вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку щодо визначення застави у розмірі 121 120 гривень, що відповідає 40 прожитковим мінімумам для працездатних осіб та узгоджується зі змістом ст.182 КПК України.

Керуючись ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне у разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали та тримання під вартою ОСОБА_5 , визначити з 16 год. 50 хв. 04.11.2025 до 16 год. 50 хв. 30.12.2025 включно.

Підозрюваного ОСОБА_5 взяти під варту в залі судового засідання негайно.

Визначити розмір застави в сумі 121 120 гривень, яка може бути внесена: рахунок отримувача №UA5002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_5 .

З моменту звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти у разі внесення застави останній вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 до 30.12.2025 виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування з свідками та потерпілими у даному кримінальному проваджені або будь-якою особою визначеною слідчим, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- не відлучатися за межі міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч. 10 ст. 182 КПК України.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1