Справа № 991/370/26
Провадження 1-кс/991/375/26
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2026 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі - слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3 і захисника ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3

про зміну запобіжного заходу

ОСОБА_3 (народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Сєвєродонецьку Луганської області, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , народний депутат України),

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 191, частиною 3 статті 28/частиною 4 статті 368 Кримінального кодексу України (КК),

у кримінальному провадженні №0000261 від 31.03.2025

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

14.01.2026 до ВАКС надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 (далі- захисник) в інтересах ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу, для розгляду якого відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) і протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , яким 15.01.2026 здійснено судовий розгляд.

2. Короткий виклад клопотання і позицій учасників судового провадження.

2.1. Захисник у клопотанні просив: «1. Змінити підозрюваному народному депутату України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді застави у розмірі 2643 прожиткових мінімуми доходів громадян, встановлених з 01 січня 2025 року у статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України», що становить 8 003 004 (вісім мільйонів три тисячі чотири) гривні 00 копійок на розмір застави, що відповідатиме вимогам статті 182 Кримінального процесуального кодексу України та статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантії прав людини, а також правилам її застосування на які звертав увагу Європейський суд з прав людини»,

що обґрунтовувалось зокрема таким: «Слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 04.08.2025 у справі №991/7924/25 провадження 1-кс/991/7994/25 постановлено ухвалу, якою частково задоволено клопотання детектива Національного бюро Третього підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , погоджене Генеральним прокурором ОСОБА_8 , та застосовано до ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Сєвєродонецьку Луганської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів з дня його фактичного затримання.

Водночас цією ж ухвалою визначено ОСОБА_3 заставу у розмірі 2643 прожиткових мінімуми працездатних осіб, що становить 8 003 004 (вісім мільйонів три тисячі чотири) гривні 00 копійок.

Даний розмір застави внесено на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду протягом серпня 2025 року 20 особами, з яких дружина ОСОБА_3 змогла самотужки внести лише 80 тис. гривень і його мати - 140 тис. гривень відповідно.

Указане прямо протирічить висновкам слідчого судді ОСОБА_6 , викладеним ухвалі від 04.08.2025 у справі № 991/7924/25, щодо нібито достатнього майнового стану ОСОБА_3 для внесення застави саме у такому розмірі.

Фактично висновок щодо значних матеріальних статків ОСОБА_3 та його сім`ї будуються на припущеннях детективів Національного антикорупційного бюро України, які випливають з розмов, зафіксованих у протоколах негласних слідчих (розшукових) дій, на яких нібито міститься голос ОСОБА_3 .

Утім ні рахунків у банках, ні криптовалюти на відповідних електронних гаманцях детективами НАБУ і прокурорами САП не виявлено.

Активи ОСОБА_3 та його сім`ї зводяться до заробітної плати подружжя, недобудованого і не введеного в експлуатацію будинку, де вони вимушені проживати зараз та боргу взятого для будівництва.

Таким чином доказів можливості ОСОБА_3 та членами його сім`ї сплатити встановлений розмір застави, у тому виді, як вимагають статті 91 та 92 Кримінального процесуального кодексу України, детективами НАБУ не здобуто.

Тобто як висновки органу досудового розслідування, так й суду щодо спроможності ОСОБА_3 самостійно внести 8 млн. грн. застави ґрунтуються на припущеннях, що прямо суперечить вимогам статей 3, 8 і 19 Конституції України, а також статей 7, 8 і 9 Кримінального процесуального кодексу України…

Утім при постановленні ухвали слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 04.08.2025 у справі № 991/7924/25 провадження 1-кс/991/7994/25 неповною мірою додержано вимоги статті 182 Кримінального процесуального кодексу України та гарантії прав людини, на які звертав увагу Європейський суд з прав людини.

Єдиним джерелом доходів ОСОБА_3 є його заробітна плата, як народного депутата України.

За 2025 рік ОСОБА_3 одержав дохід в сумі 735 208 гривень 36 копійок, з яких нараховано та сплачено 132 337 гривень 54 копійки податку з доходів фізичних осіб та 36 760 гривень 41 копійка - військового збору.

Дружина ОСОБА_3 - ОСОБА_9 за 2025 рік одержала 1 175 192 гривні 55 копійок доходу, з яких сплачено 211 534 гривні 65 копійок податку з доходів фізичних осіб та 58 759 гривень 62 копійки - військового збору.

На даний час подружжя проживає у недобудованому будинку, який фактично ще в експлуатацію не введений.

Крім того на утриманні ОСОБА_3 перебуває неповнолітня донька ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також повнолітня донька ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка навчається на денній формі навчання у вищому навчальному закладі та фактично перебуває на утриманні батьків.

Отже встановлений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 від 04.08.2025 у справі № 991/7924/25 розмір застави в сумі 8 003 004 гривні є надмірною.

Таким чином є наявні підстави для звернення до Вищого антикорупційного суд з клопотаннями про скасування обов`язку носити електронний засіб контролю та зменшення суми застави»

2.2. В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 і підозрюваний ОСОБА_3 підтримали клопотання і просили таке задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 не заперечував проти часткового задоволення клопотання, разом з тим вважаючи, що чинний запобіжний захід у виді застави є дієвим, а ризики продовжують існувати.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Статтею 2 КПК визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до частини 7 статті 42 КПК підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді.

Частиною 1 статті 176 КПК визначено, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з частиною 1 статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Також статтею 178 КПК визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до частини 1 статті 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (а саме постановою КМУ від 11.01.2012 №15), з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами 3 або 4 статті 183 цього кодексу.

Частиною 6 статті 182 КПК визначено, що підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно з частиною 11 статті 182 КПК застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

3.2. Відповідно до частини 1 статті 201 КПК підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 цього кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Водночас частинами 3, 4, 5 статті 201 КПК визначено, що до клопотання мають бути додані, зокрема, копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання, клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Статтею 203 КПК встановлено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим кодексом.

З огляду на вищенаведене, обґрунтованість застосованого раніше запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, або внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його продовження чи пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження, та таке обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження можуть змінюватись підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути продовжений, скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. У той же час підставами зміни запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме - змінилась кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення, однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Суд зазначає, що усталена практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) передбачає, що у разі належної поведінки підозрюваного чи обвинуваченого можливо пом`якшувати умови обмеження його прав та свобод, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу. Водночас практика ЄСПЛ свідчить, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива її втрати буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Водночас КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, але вимагає наявність підстав вважати реальною можливість здійснити такі у майбутньому.

Разом з тим, при розгляді питання про зміну запобіжного заходу до повноважень слідчого судді не належить оцінка законності і обґрунтованості попередніх ухвал слідчого судді та/або апеляційної інстанції про застосування запобіжного заходу, а саме щодо обґрунтованості підозри, наявності ризиків, помірності розміру застави, а належить винятково оцінка нових обставин або неврахованих під час розгляду питання про застосування запобіжного заходу.

3.3. Судом встановлено такі обставини:

31.03.2025 розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000261 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 28/частиною 4 статті 368 і частиною 5 статті 191 КК.

03.08.2025 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: - частиною 5 статті 191 КК, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, організованою групою; - частиною 3 статті 28/частиною 4 статті 368 КК, тобто в проханні надати та одержанні службовою особою, яка займає особливо відповідальне становище, неправомірної вигоди в особливо великому розмірі для себе та третіх осіб за вчинення службовою особою в інтересах третьої особи дій з використанням наданого службового становища, вчинених організованою групою.

04.08.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС ОСОБА_6 у справі №991/7924/25 задоволено частково клопотання, застосовано до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів з дня його фактичного затримання, визначено підозрюваному ОСОБА_3 заставу у розмірі 2643 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених з 01 січня 2025 року у ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет України», що становить 8 003 004 (вісім мільйонів три тисячі чотири) гривень 00 копійок, у випадку внесення застави покладено на підозрюваного ОСОБА_3 такі обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із м. Києва та Київської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування із ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 6) носити електронний засіб контролю, в решті клопотання відмовлено, що обгрунтовано зокрема таким: «З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновків про:- вагомість та переконливість наданих стороною обвинувачення доказів про вчинення підозрюваним особливо тяжких кримінальних правопорушень, а також доведеність існування ризиків перешкоджання подальшому проведенню досудового розслідування та уникненню кримінальної відповідальності; - пред`явлення підозри у вчиненні, особливо тяжких злочинів, у разі визнання винуватою у вчиненні яких, підозрюваному загрожуватиме покарання у виді реального позбавлення волі з конфіскацією майна; - підвищена суспільна небезпечність вчинених злочинів, особливо в умовах військового стану; -особу підозрюваного, сімейний стан, соціальні зв`язки, майновий стан та достатній рівень доходів, відомості про стан здоров`я підозрюваного (в т.ч. відсутність відомостей, які б вказували на даний час на неможливість застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою)».

22.08.2025 ухвалою Апеляційної палати (АП) ВАКС залишено без змін ухвалу слідчого судді ВАКС від 04.08.2025, а апеляційні скарги - без задоволення.

01.09.2025 підозрюваний ОСОБА_3 звільнений з-під варти у зв`язку із внесенням застави в розмірі 8 003 004 гривень такими заставодавцями: 1) ОСОБА_17 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 420000 грн., 2) ОСОБА_18 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 824 000 грн., 3) ОСОБА_19 (РНОКПП невідомий) 329 000 грн., 4) ОСОБА_20 (РНОКПП невідомий) 390 000 грн., 5) ОСОБА_21 (РНОКПП невідомий) 388 000 грн., 6) ОСОБА_22 (РНОКПП НОМЕР_3 ) 367 000 грн., 7) ОСОБА_23 (РНОКПП НОМЕР_4 ) 1 162 304 грн., 8) ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_5 ) 80 000 грн., 9) ОСОБА_24 (РНОКПП НОМЕР_6 ) 240 000 грн., 10) ОСОБА_25 (РНОКПП НОМЕР_7 ) 400 000 грн., 11) ОСОБА_26 (РНОКПП НОМЕР_8 ) 150 000 грн., 12) ОСОБА_27 (РНОКПП НОМЕР_9 ) 280 000 грн., 13) ОСОБА_28 (РНОКПП НОМЕР_10 ) 240 000 грн., 14) ОСОБА_29 (РНОКПП НОМЕР_11 ) 412 000 грн., 15) ОСОБА_30 (РНОКПП НОМЕР_12 ) 100 000 грн., 16) ОСОБА_31 (РНОКПП НОМЕР_13 ) 500 000 грн., 17) ОСОБА_32 (РНОКПП НОМЕР_14 ) 140 000 грн. 18) ОСОБА_33 (РНОКПП невідомий) 100 000 грн., 19) ОСОБА_34 (РНОКПП НОМЕР_15 ) 780 361,20 грн.

17.09.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС ОСОБА_6 в справі №991/9355/25 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000261 до 5 місяців, тобто до 03.01.2026.

16.12.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС ОСОБА_1 у справі №991/12893/25 продовжено до 03.05.2026 (до дев`яти місяців від дня повідомлень про підозру) строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000261 від 31.03.2025.

3.4. Кримінальні правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_3 належать до особливо тяжких корупційних кримінальних правопорушень, відповідальність за вчинення яких передбачає відповідно можливість покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, та позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Судом встановлено, що під час застосування щодо підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу, слідчим суддею ВАКС та колегією суддів АП ВАКС перевірялись обґрунтованість підозри і наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК, які наразі зі спливом вкрай незначного часу не зменшилися настільки, щоб виключити або звести їх нанівець.

КПК не встановлений граничний строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, а тому такий захід діє до його зміни чи скасування в порядку, передбаченому законом.

Разом з тим, КПК не визначає змісту поняття «обґрунтована підозра», й такий стандарт є найнижчим за рівнем переконання у кримінальному провадженні, тому факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення. Відтак, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу як виду забезпечення кримінального провадження, оцінка слідчим суддею наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для доведення чи не доведення винуватості особи (що здійснюється судом при ухваленні вироку), а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

3.5. Дослідивши клопотання захисника із доданими матеріалами, слідчий суддя вважає, що сторона захисту довела належними доводами незначний рівень майнового стану підозрюваного, тому суд вважає можливим частково задовольнити клопотання і зменшити розмір застави з розміру, визначеного ухвалою слідчого судді ВАКС від 04.08.2025 у справі №991/7924/25 з суми 8 003 004 (вісім мільйонів три тисячі чотири) гривень до 6 030 304 (шість мільйонів тридцять тисяч триста чотири) гривень, оскільки на цьому етапі застава у такому розмірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання покладених на нього обов`язків й дієвість кримінального провадження.

Керуючись статтями 176, 177, 182, 201, 369-372, 532 КПК суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Задовольнити частково клопотання.

2. Зменшити щодо підозрюваного ОСОБА_3 (народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_16 ) розмір запобіжного заходу у вигляді застави з розміру, визначеного ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.08.2025 у справі №991/7924/25 з суми 8 003 004 (вісім мільйонів три тисячі чотири) гривень до 6 030 304 (шість мільйонів тридцять тисяч триста чотири) гривень.

3. Повернути внесені як частину застави за ОСОБА_3 на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду кошти таким заставодавцям:

1) ОСОБА_17 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в загальному розмірі 420 000 (чотириста двадцять тисяч) гривень,

2) ОСОБА_25 (РНОКПП НОМЕР_7 ) в загальному розмірі 400 000 (чотириста тисяч) гривень,

3) ОСОБА_28 (РНОКПП НОМЕР_10 ) в загальному розмірі 240 000 (двісті сорок тисяч) гривень,

4) ОСОБА_29 (РНОКПП НОМЕР_11 ) в загальному розмірі 412 700 (чотириста дванадцять тисяч сімсот) гривень,

5) ОСОБА_31 (РНОКПП НОМЕР_13 ) в загальному розмірі 500 000 (п`ятсот тисяч) гривень,

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 20.01.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ____________