Провадження № 1-кс/369/3136/25
У Х В А Л А

іменем України

05 листопада 2025 року слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

03.11.2025 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в якому зазначає, що згідно рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2015 року за нею визнано право власності на спадкове майно у вигляді житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В 2024 року вона вирішила розпорядитися вказаним нерухомим майно, однак було встановлено, що на вказане майно накладено арешт ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.11.2014 року в рамках кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , як власника майна. Вироком Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.11.2023 року ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187, п.6, п.12 ч.2 ст.115 КК України та призначене покарання відповідно до ст.70 КК України у виді довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, яке належить на праві власності обвинуваченому. Вважає, що ОСОБА_5 не може бути власником її майна, оскільки ніколи не жив за вказаною адресою та площа нерухомості яка зазначена в реєстрі обтяжень не відповідає дійсності. Враховуючи, що арешт був накладений за правилами КПК 2012 року, кримінальна справа розглянута та обтяження не зняте після ухвалення вироку вважає, що вказане клопотання повинен розглядати слідчий суддя, тому просила скасувати заборону відчуження нерухомого майна на будинок АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_3 .

Заявник ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала свої вимоги та просила скасувати арешт.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися

Слідчий суддя заслухавши заявника, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що в рамках досудового розслідування матеріалів кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000698 від 20.06.2014 року ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.11.2014 року було накладено арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 у виді житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 та інше майно. Згідно вироку Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.11.2023 року ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187, п.6, п.12 ч.2 ст.115 КК України та призначене покарання відповідно до ст.70 КК України у виді довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, яке належить на праві власності обвинуваченому. Також судом задоволені позовні вимоги до обвинувачених.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власника бо володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

З огляду на приписи ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VІІІ висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами під час застосування таких норм, забезпечують єдину правозастосовну практику і є обов`язковими для всіх судів України.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 727/2878/19 наведено висновок з питань застосування норм права, згідно з яким:

- якщо арешт накладений за КПК України 2012 року на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року;

- підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України 2012 року)

Відтак, приймаючи до уваги зміни в законодавстві, які сталися після ухвалення постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 727/2878/19 та які урегулювали на законодавчому рівні питання, пов`язані з особливостями припинення дії заходів забезпечення кримінального провадження (в тому числі й арешту майна) те, що досудове розслідування в кримінальному провадженні, в рамках якого було накладено ухвалою слідчого суді арешт на майно обвинуваченого ОСОБА_5 , закінчено шляхом направлення обвинувального акту до суду, після чого в результаті розгляду в судовому провадженні, було ухвалено вирок Києво-Святошинським районним судом Київської області від 09.11.2023 року, яким ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187, п.6, п.12 ч.2 ст.115 КК України та призначене покарання відповідно до ст.70 КК України у виді довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, тому слідчий суддя вважає, що з цього моменту, відповідно до вимог ст. 174 КПК України, всі питання, пов`язані з виконанням цього вироку, або не вирішені судом під час ухвалення вироку, повинні розглядатися судом (в тому числі і клопотання про скасування арешту майна), а не слідчим суддею.

З огляду на викладене слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання необхідно залишити без задоволення, що в свою чергу не позбавляє заявника на звернення про скасування арешту майна в загальному порядку, передбаченого КПК України.

Керуючись ст.ст. 9, 26, 170, 174, 369, 371-372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна -відмовити.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1