справа № 566/1294/24
провадження 1-кс/566/208/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2025 року селище Млинів Рівненської області

Млинівський районний суд Рівненської області

Слідчий суддя Млинівського районного суду ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю представника власника арештованого майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4

прокурора - ОСОБА_5 ,

розглянувши в режимі відеоконференцзв`язку у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000361, відомості про яке внесено до ЄРДР 28.06.2023 за ознаками кримінальних правопорушеннь, передбачених ч.1 ст.358, ч.1 ст.190 КК України-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшло клопотання за підписом представника володільця арештованого майна адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000361, відомості про яке внесено до ЄРДР 28.06.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.1 ст.190 КК України.

Як вбачається з клопотання, 04.08.2023 року ухвалою слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області накладено арешт на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , належний на праві власності ОСОБА_3 .

Представник ОСОБА_3 , просить скасувати арешт вказаного житлового будинку, посилаючись на те, що в ході досудового розслідування встановлено нові обставини, які на її думку, виключають потребу в арешті будинку. Такими обставинами вважає відомості, що спростовують неправомірне, унаслідок шахрайських дій, заволодіння вказаним будинком у попередніх його власників.

Представник володільця арештованого майна адвокат ОСОБА_4 , в судовому засіданні у режимі відеоконференції, клопотання про скасування арешту підтримала з наведених у ньому підстав та просила його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що досудове розслідування триває, планується призначення в рамках кримінального провадження додаткових судово-почеркознавчих експертиз для встановлення дійсних обставин підписання правочинів, за якими відбувся перехід права власності на арештований житловий будинок від попередніх власників до ОСОБА_3 . Надав суду для дослідження матеріали кримінального провадження, просив відмовити у скасуванні арешту майна.

Заслухавши пояснення учасників розгляду клопотання та дослідивши надані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Так, правовою підставою для скасування арешту майна, за правилом ч.1 ст.174 КПК України, є наявність обставин, які вказують на те, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У ході розгляду клопотання представника володільця арештованого майна адвоката ОСОБА_4 , встановлено, що 04.08.2023 року ухвалою слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області накладено арешт на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , належний на праві власності ОСОБА_3 .

Правовою підставою для такого заходу забезпечення кримінального провадження слугувало те, що будинок, ймовірно, набутий у власність протиправним шляхом, підпадає під критерії визначені п.2 ч.3 ст.170 КПК України

В суді також встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000361, відомості про яке внесено до ЄРДР 28.06.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.1 ст.190 КК України триває з 28.06.2023. Останні слідчі дії було проведено 25.06.2025, зокрема проведено допит у якості свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , показання яких вказують на те, що дійсно у нотаріуса укладались відповідні правочини, за якими перейшло право власності на арештований будинок від ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до ОСОБА_6 , а в подальшому від останнього до ОСОБА_3 .

Кінцеве процесуальне рішення, яким би завершувалось досудове розслідування органом досудового розслідування не прийнято, однак обставини справи, які випливають з показань свідків можуть вказувати на відсутність ознак кримінальних правопорушень, з приводу яких здійснюється досудове розслідування.

Слідчий суддя не дає правової оцінки цим обставинам, оскільки прийняття процесуального рішення за наслідками досудового розслідування віднесено до компетенції і повноважень слідчого, прокурора. Водночас до повноважень слідчого судді віднесено здійснення судвого контролю на предмет того чи переслідується легітимна мета і цілі кримінального провадження, шляхом збереження чинності арештованого майна.

В цьому контексті слідчий суддя відмічає, що згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч.ч.1,2 ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Проте, з матеріалів кримінального провадження видно, що впродовж трьох місяців з дати проведення останньої слідчої дії - допиту 25.06.2025 року свідків, жодної іншої слідчої дії, спрямованої на встановленння обставин, передбачених ст.91 КПК України, сукупність яких давала б підстави органу досудового розслідування прийняти процесуальне рішення, яким би завершувалось досудове розслідування, не проведено. Дізнанням розглядалося питання про необхідність призначення судових, почеркознавчих експертиз на предмет підписання правочинів, за якими відбувся перехід права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 від попередніх власників до ОСОБА_3 , однак, постанови про це дізнавачем не винесено, вихідні дані для цього, станом на час розгляду клопотання, не зібрано.

За правилом ч.3 ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються виключно, якщо потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи і, при цьому, може бути виконане завдання, для виконання якого цей захід застосовується.

Суд звертає увагу на норми ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, де закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне володіння своїм майном.

Також, суд враховує необхідність дотримання справедливого балансу між цілями кримінального провадження за для яких було застосовано захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту житлового будинку і втручанням у право власності ОСОБА_3 щодо мирного володінння, користування і розпорядження своїм майном.

З урахуванням вище наведного слідчий суддя дійшов висноку, що на цій стадії досудового розслідування, коли слідчі дії протягом останніх трьох місяців не проводяться і кінцеве процесуальне рішення за наслідками досудового розслідування також не прийнято, то потреба у збереженні арешту без конкретної мети і цілей досудового розслідування, не може виправдовувати такий ступінь втручання у гарантовані ст.41 Конституції України права і свободи ОСОБА_3 ..

Таким чином, прокурором на даний час не доведено, що збереженням чинності арешту майна, буде досягнуто завдань, цілей і мети кримінального провадження, які переслідувались при його накладенні. А тому вбачаються правові підстави, передбачені ч.1 ст.174 КПК України для скасування арешту майна, у зв`язку з чим клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 слід задовольнити.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 174, 214, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000361, відомості про яке внесено до ЄРДР 28.06.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.1 ст.190 КК України задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області від 04.08.2023 на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , належний на праві власності ОСОБА_3 - скасувати.

Ухвала у відповідності до ст.309 КПК України апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя