УХВАЛА

Іменем України

20 листопада 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання начальника відділення СВ Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження № 0001153 від 17.11.2025 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до суду із вказаним клопотанням в обґрунтування якого зазначив, що Слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області у складі слідчої групи здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001153 від 17.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Процесуальне керівництво забезпечується Житомирською окружною прокуратурою.

17.11.2025, близько 19 години 40 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за місцем свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклого словесного конфлікту, за допомогою кухонного ножа, спричинила ножове поранення своєму чоловіку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ЄО № 23 329).У ході проведення заходів встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення може бути причетна: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1

Попередня правова кваліфікація дій заподіяння умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

17.11.2025 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 за участю ОСОБА_5 (власник квартири) , в ході якого виявлено та вилучено: ніж з білою рукояткою, на лезі якого речовина бурого кольору.

Орган досудового розслідування вважає, що існує необхідність у подальшому огляді та експертному дослідженні вилучених предметів та речей, оскільки вони мати значення доказів у даному кримінальному провадженні, могли використовуватись як засоби вчинення кримінальних правопорушень, зберегти на собі сліди злочину, а передача їх іншій особі може призвести до негативних наслідків для досудового розслідування у вигляді втрати речових доказів.

17.11.2025 слідчим у кримінальному провадженні вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову.

Слідчий зазначив, що арешт майна вилученого в ході зазначеного обшуку, у даному кримінальному провадженні необхідний для забезпечення кримінального провадження, зокрема збереження речових доказів (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя враховує наступне.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 5 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до частини 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у виді заборони права на відчуження, розпорядження та користування на майно, володільцем якого являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: ніж з білою рукояткою, на лезі якого речовина бурого кольору.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1