Справа № 487/4846/25
Провадження № 1-кс/487/4241/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2025 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000903 від 17.06.2025 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсона Херсонської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працевлаштованого, раніше судимого 04.06.2013 Новокаховським районним судом Херсонської області за ч. 3 ст. 185 КК України, який не є депутатом будь-якого рівня,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 187 КК України

ВСТАНОВИВ:

16.09.2025 старший слідчий відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором відділу Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_3 в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000903 від 17.06.2025 звернулася до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні тяжких злочинів, переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оголошений у міжнародний розшук, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив про його задоволення.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, посилаючись на необгрунтованість підозри.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя доходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із матеріалів клопотання вбачається, що слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000903 від 17.06.2025 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.02.2022 близько 20:25 год., ОСОБА_6 , перебуваючи в громадському місці за адресою: м. Херсон, вул. Віктора Гошкевича (Дзержинського), 13 навпроти входу до ресторану «HUMAN» Elite hole, діючи за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, переслідуючи прямий умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, умисно, з особливою зухвалістю, почали наносити удари руками та ногами по тулубу та обличчю потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після чого невстановлена досудовим розслідуванням особа незаконно заволоділа предметом, ззовні схожим на пістолет, який перебував в кармані куртки потерпілого та здійснила 3 постріли по тілу ОСОБА_7 , в результаті чого відповідно до довідки N?309 від 09.02.2022 КНП «Херсонська обласна клінічна лікарні» ХОР спричинили потерпілому ОСОБА_7 наступні тілесні ушкодження: ЗЧМТ, СГМ, перелом зовнішньої пластини лобної пазухи, забій м?яких тканин голови, перелом скуло орбітального комплексу зліва, перелом дна орбіти справа та зліва, рублена рана лівої нижньої повіки, параорбітальні гематоми справа та зліва, множинні садна обличчя, перелом 5,6 ребер зліва, вогнепальні не проникаючі поранення передньої черевної стінки лівої сідниці, вторинно відкритий перелом основних флангів II-III пальців правої кісті, чисельні забійно-рвані рани переднього відділу правої кісті.

Крім цього, ОСОБА_6 при вищезазначених обставинах, 09.02.2022 близько 20:30 год. перебуваючи за адресою: м. Херсон, вул. Віктора Гошкевича (Дзержинского), 13 напроти входу до ресторану «HUMAN» Elite hole, діючи за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, переслідуючи прямий злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свої дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, умисно, відкрито із застосуванням фізичного насильства, яке є небезпечним для життя чи здоров?я потерпілого та виразилось в нанесенні множинних ударів руками та ногами по тулубу та обличчю потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинивши останньому відповідно до довідки N?309 від 09.02.2022 КНП «Херсонська обласна клінічна лікарні» ХОР наступні тілесні ушкодження: ЗЧМТ, СГМ, перелом зовнішньої пластини лобної пазухи, забій м?яких тканин голови, перелом скуло орбітального комплексу зліва, перелом дна орбіти справа та зліва, рублена рана лівої нижньої повіки, параорбітальні гематоми справа та зліва, множинні садна обличчя, перелом 5, 6 ребер зліва, вогнепальні не проникаючі поранення передньої черевної стінки лівої сідниці, вторинно відкритий перелом основних флангів II-II пальців правої кісті, чисельні забійно-рвані рани переднього відділу правої кісті, після чого відкрито незаконно заволоділи грошовими коштами в розмірі 80000 гривень, які належать потерпілому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та знаходились у кишені потерпілого, спричинивши йому матеріальну шкоду на вищевказану суму.

10.02.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомленно про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 187 України.

13.06.2025 під час проведення обшуку за місцем реєстрації ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що на даний час у вказані квартирі проживає ОСОБА_8 , яка являється рідною сестрою дружини ОСОБА_6 та яка пояснила, що ОСОБА_6 разом зі своєю сім`єю вже декілька років проживає за кордоном.

Відповідно до інформації Головного центру обробки спеціальної інформації ДПС України встановлено, що ОСОБА_6 25.02.2022 виїхав через пункт пропуску Вилок за межі території України.

Також, 20.02.2025 Херсонським РУП ГУНП в Херсонській області заведено ОРС «Розшук» № 0422018 щодо розшуку підозрюваного ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження № 003620 від 02.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

17.06.2025 у зв`язку із тим, що місцезнаходження підозрюваного невідоме, слідчим оголошено у розшук підозрюваного ОСОБА_6 .

Відповідно до інформації УКР ГУНП в Херсонській області з метою встановлення місцезнаходження ОСОБА_6 надано запит до сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Херсонській області щодо отримання наявної інформації від правоохоронних органів іноземних держав. Згідно даних НЦБ Інтерполу в Словаччині, ОСОБА_6 утримувався під вартою з 18.08.2023 по 04.07.2024 за вчинення злочину, передбаченого § 212/1 Словацького кримінального кодексу (15.08.2023 ОСОБА_6 заволодів транспортним засобом у м. Братислава). На підставі рішення від 06.12.2023 ОСОБА_6 заборонено в`їжджати на території Словацької Республіки.

Згідно даних НЦБ Інтерполу Угорщини зафіксовані відомості про перетин ОСОБА_6 кордону з Угорщиною, а саме 27.10.2024.

12.09.2025 постановою слідчого підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, приєднаними до клопотання та дослідженими в ході судового розгляду, а саме: допитом потерпілого ОСОБА_7 , допитом свідка ОСОБА_9 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками відповідно до якого свідок впізнав ОСОБА_10 як особу, що наносив удари потерпілому, а також ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , як тих, що були присутні на місці події, допитом свідка ОСОБА_13 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками відповідно до якого свідок впізнав ОСОБА_6 та ОСОБА_10 як осіб, що наносили удари, потерпілому, висновком судово-медичної експертизи №394-МС від 17.06.2025, відповідно до якого у ОСОБА_7 виявлені наступні тілесні ушкодження: закриті переломи 5-го, 6-го ребер зліва, відкриті переломи основних фаланг 2-3 пальців правої кисті, забійні рани правої кисті, які відносяться до середньої тяжкості тілесних ушкоджень за ознакою тривалого розладу здоров`я; закриті переломи кісток черепу: передньої стінки лобної пазухи справа, дна орбіт, передньої стінки лівої верхнє-щелепної пазухи, струс головного мозку, рвана рана нижньої лівої повіки, забої, садна м`яких тканин голови, синці повік, вогнепальні рани м`яких тканин передньої черевної стінки, лівої сідниці, які відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.

Так у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причино виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Фактичні дані, які містяться у наданих стороною обвинувачення доказах, на думку слідчого судді, здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміновані йому кримінальні правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Так прокурором у судовому засіданні доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 2, 5 ч.1 ст. 177 КПК України з огляду на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, санкція яких передбачає покарання у вигляді позбавлення волі до 10 років із конфіскацією майна. Крім того про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду свідчить те, що місцезнаходження підозрюваного не встановлено, останній переховується від органів досудового розслідування та 17.06.2025 слідчим оголошений у розшук. Разом з тим підозрюваний може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні та потерпілого, з метою їх схилити до надання неправдивих показань. Крім цього, встановлено, що на розгляді у Херсонському міському суді Херсонської області перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 289 КК України, він є особою раніше судимою за тяжкий злочин, передбачений ч. 3 ст. 185 КК України, а також перебуває у розшуку у рамках кримінального провадження № 0003620 від 02.11.2019 за ч. 3 ст. 289 КК України, що свідчить про те, що особа на шлях виправлення не стає, є суспільно небезпечною та перебуваючи на свободі може повторно вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду, перебуває у міжнародному розшуку, має зареєстроване місце проживання, раніше не судимий.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, яким не можливо запобігти, застосувавши більш м`який запобіжний захід, слідчий суддя доходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, оскільки прокурор у судовому засіданні в повному обсязі довів суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного на свободу.

Крім того слідчий суддя наголошує, що обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне із застосуванням такого, оскільки після затримання підозрюваного питання можливості застосування до нього обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися слідчим суддею, судом у встановленому законом порядку.

Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 187 КК України, запобіжний захід тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя Заводського

районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1