печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві кримінальне провадження за клопотанням старшого слідчого СВ Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, -

В С Т А Н О В И В :

старший слідчий СВ Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання, слідчий обґрунтовує тим, що У провадженні СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0001359 від 20.07.2025 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.07.2025, поліцейський взводу 1 роти 3 батальйону 1 полку 1 УПП у м. Києві ДПП капрал поліції ОСОБА_7 та поліцейський взводу 1 роти 3 батальйону 1 полку 1 УПП у м. Києві ДПП капрал поліції ОСОБА_8 , будучи одягненні у встановленому однострої поліцейського, заступили у складі екіпажу «Мандат 601» на відпрацювання Печерського району міста Києва.

Приблизно о 20 год. 35 хв. цього ж дня, поліцейський взводу 1 роти 3 батальйону 1 полку 1 УПП у м. Києві ДПП капрал поліції ОСОБА_7 та поліцейський взводу 1 роти 3 батальйону 1 полку 1 УПП у м. Києві ДПП капрал поліції ОСОБА_8 , під час відпрацювання Печерського району міста Києва отримали повідомлення про те, що ОСОБА_5 , знаходячись за на автодорозі поблизу будівлі, за адресою: бульвар Миколи Міхновського 33А в м. Київ, керуючи транспортним засобом марки «TOYOTA» д.н.з. НОМЕР_1 здійснив зіткнення з автомобілем марки «Mercedes» д.н.з. НОМЕР_2 , під керування ОСОБА_9 , тобто вчинив правопорушення , передбачене ст.124 КУпАП України. Прибувши на місце події, за вказаною адресою, де виявили ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав зовнішні ознаки алкогольного сп`яніння, будучи одягненні у встановленому однострої поліцейського, представилися відповідно до вимог ч.3 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», назвавши своє прізвище, посаду, спеціальне звання, та роз`яснили ОСОБА_5 , що своїми діями він скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 КУпАП України, та також в ході розмови виявили ознаки вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ст.130 КУпАП, та запропонували йому пройти освідування на ступінь алкогольного сп`яніння.

У подальшому в ході спілкування із працівниками поліції, ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 є працівниками правоохоронного органу, одягнені в формений одяг, з табельною вогнепальною зброєю та знаходиться при виконанні службових обов`язків, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, 19.07.2025 о 20.57 год. раптово наніс одного удару кулаком правої руки в область щелепи капрала поліції ОСОБА_7 , виривався та наносив неодноразові удари кулаками рук в область голови та тулуба поліцейського взводу 1 роти 3 батальйону 1 полку 1 УПП у м. Києві ДПП капрала поліції ОСОБА_7 та поліцейського взводу 1 роти 3 батальйону 1 полку 1 УПП у м. Києві ДПП капрала поліції ОСОБА_8 .

Відповідно до довідки № 877 протиправними діями ОСОБА_5 працівнику поліції ОСОБА_7 заподіяно тілесні ушкодження у вигляді забою нижньої щелепи зліва та відповідно до довідки №3678 протиправними діями ОСОБА_5 працівнику поліції ОСОБА_7 заподіяно тілесні ушкодження у вигляді садна в ділянці правого ліктя та правого надколінника.

Відповідно до довідки від КНП «Центр ЕМД та МК» протиправними діями ОСОБА_5 працівнику поліції ОСОБА_8 заподіяно тілесні ушкодження у вигляді забою вилиці зліва.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу тілесних ушкоджень та побоїв, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала з підстав у ньому зазначених.

Підозрюваний та його захисник в режимі відеоконференції заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість, просили відмовити в задоволенні клопотання та застосувати .

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтоване, заслухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

20.07.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, згідно з п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

За положеннями ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, підтверджується доданими до клопотання матеріалами. Окрім цього прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Посилання підозрюваного та його захисника на відсутність ризиків, повністю та беззаперечно спростовано долученими до клопотання про застосування запобіжного заходу документами та прокурором під час судового засідання.

Таким чином, підозрюваним та його захисником не було спростовано доводи прокурора та не було доведено наявність обставин, в разі існування яких, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, як про це ініційовано питання захисником та підозрюваним.

Таким чином, оцінивши в сукупності ступень тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, а також дані про особу підозрюваного, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту цілодобового домашнього арешту, за адресою: АДРЕСА_1 , забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрюваного: не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Питання щодо доведеності вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

клопотання - задовольнити.

Застосувати запобіжний захід до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строків досудового слідства до 11.09.2025 включно, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування до укриття цивільного захисту..

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України:

не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді в межах строків досудового розслідування, до 11.09.2025 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1