Справа № 464/6895/25
пр.№ 1-кс/464/1225/25
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

02 жовтня 2025 року м. Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_3 ,, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дубровиця Дубровицького р-ну Рівненської обл., українця, громадянина України, із середньою освітою, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України (матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000776 від 30.09.2025),

встановив:

старший слідчий СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.09.2025 приблизно о 21:55 год. ОСОБА_5 , перебуваючи біля входу до відділення №16 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться за адресою: м. Львів, пр-т Червоної Калини, 76, маючи умисел на знищення чужого майна шляхом підпалу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, з метою знищення чужого майна, з хуліганських мотивів, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, за допомогою запальнички, яку він приніс із собою, підпалив заздалегідь заготовлену каністру із бензином, яку поставив біля вхідних дверей відділення ТОВ «Нова Пошта», та, переконавшись у тому, що бензин у каністрі зайнявся, залишив місце вчинення кримінального правопорушення.

Внаслідок вчинення вказаних злочинних дій, ОСОБА_5 завдав матеріальних збитків відділенню №16 ТОВ «Нова Пошта» на загальну суму 100 000 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 органом досудового розслідування підозрюється у пошкодженні чужого майна, шляхом підпалу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

30.09.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

30.09.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав, що в ньому викладені, просив суд таке задовольнити, обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив щодо клопотання слідчого, оскільки таке є необґрунтованим. Вказав, що підозрюваний не мав умислу на завдання шкоди майну, вважав, що своїми діями допомагає правоохоронним органам, відтак, на думку сторони захисту, в його діях відсутній склад кримінального правопорушення. Разом з тим, вказав, що запропонований представником органу досудового розслідування розмір застави є надмірним, такий підлягає зменшенню. Крім того, вважає, що за наведених обставин до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, а саме домашній арешт, що буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку захисника. Додатково пояснив, що у день вчинення інкримінованих йому діянь мав заплановану зустріч з дівчиною. Однак, отримав дзвінок від особи, яка представилась працівником СБУ та попросила його вчинити певні дії, з метою допомоги правоохоронному органу, на що останній погодився. Так, на прохання вказаної особи, підпалив двері квартири у під`їзді будинку, що знаходився по АДРЕСА_2 . Після чого, отримав ще один дзвінок від згаданої особи, на прохання якої підпалив також приміщення Нової Пошти, для чого попередньо на автозаправній станції придбав необхідне для підпалу знаряддя. Свої дії фіксував на камеру та відправляв особі, прохання якої виконував.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваного, захисника та думку прокурора, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0000776 від 30.09.2025, відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, вручено підозрюваному та його захиснику о 10.00 год. 02 жовтня 2025 року та, згідно з доводами сторони захисту, у них було достатньо часу для вивчення клопотання та підготовки до судового засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується особа.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від слідчого судді більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово зазначав («Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.07.2011 р.), що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Тримання особи під вартою, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягнення цілі якого і є тримання під вартою.

Так, перевіряючи обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до висновку, що дані, які вказують на її обґрунтованість, підтверджується долученими до матеріалів клопотання даними, зокрема, протоколом затримання від 30.09.2025, протоколом огляду місця події від 29.09.2025, протоколами обшуку від 30.09.2025, допитом свідка ОСОБА_7 від 01.10.2025, актом про пожежу (підпалу), речовими доказами.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, суд враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Прокурором доведено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

При вивченні особи підозрюваного, слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Дубровиця Дубровицького р-ну Рівненської обл., українець, громадянин України, із середньою освітою, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Водночас встановлено, що наразі досудове розслідування триває, докази у кримінальному провадженні не зібрані в обсязі для складення обвинувального акту та скерування до суду, що свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Обираючи запобіжний захід, слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, оцінив відомості про особу підозрюваного, його вік та стан здоров`я, майновий стан, дані про те, що останній не працює, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років, міцність соціальних зв`язків.

Враховуючи викладене, а також те, що досудове розслідування триває, слідчий суддя приходить до висновку про існування підстав вважати, що застосування підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а тому клопотання в цій частині слід задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому, підстави, передбачені КПК України, для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави, відсутні, у зв`язку з чим необхідно визначити заставу у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, зазначені в ч.1 ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 182, 183, 196, 197, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Строк дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить шістдесят днів, а саме до 28 листопада 2025 року включно.

Підозрюваний або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок суду у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці покласти наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження;

-не відлучатися з м. Львова без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання таких обов`язків, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснювати в Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копії ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору та направити начальнику Державної установи «Львівська установа виконання покарань №19».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 02 жовтня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1