УХВАЛА

Іменем України

01 жовтня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , ознайомившись із скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність ГУНП у Житомирській області щодо невиконання вимог статті 214 КПК,

У С Т А Н О В И В :

1. 01.10.2025 ОСОБА_2 подав до Корольовського районного суду міста Житомира скаргу, в якій просив: "продовжити термін оскарження його скарг та рішення від 09.09.2025 ОСОБА_3 , які він не порушив; розглянути його скаргу від 01.09.2025 та зобов`язати ОСОБА_4 виконати вимоги ст. 214 КПК; подати прокурору дані про скоєння злочинів злочинною організацією у складі суддів ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , передбачених ст. 190, 255, 256, 364, 366 КК".

2. Верховний Суд у ухвалі від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к зазначив, що хоча у КПК не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права.

3. Велика Палата Верховного Суду у постанові 14.03.2019 у справі № 9901/34/19 формулювала висновок, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Зазначені дії свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії також суперечать основним засадам та принципам судочинства та його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та має право повернути скаргу, заяву, клопотання.

4. Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

5. Образливі висловлювання ОСОБА_2 на адресу суду висловлені в скарзі від 01.10.2025 як то: «судді включили дурня», «пишуть у своїх незаконних рішеннях нісенітницю - судовий маразм», використання яких неприпустиме при оформленні, зокрема, й скарг адресованих суду, слідчий суддя розцінює як зловживання заявником процесуальними правами, а відтак з урахування статті 2, 7, частини 6 статті 9 КПК вважає наявними підстави для повернення скарги.

Керуючись статтями 2, 7, 9, 309 Кримінального процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність ГУНП у Житомирській області щодо невиконання вимог статті 214 КПК від 01.10.2025 повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_6