ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2613/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2025 р.

Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України,

сторони провадження:

прокурор ОСОБА_6

захисник ОСОБА_3 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

встановив:

В провадження судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла заява захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Як вбачається із заяви захисника про відвід судді ОСОБА_4 , обставини на які він посилається зводяться до незгоди з прийнятими процесуальними рішеннями судді під час розгляду вищевказаного кримінального провадження. Вказала, що суддя ОСОБА_4 долучив надані стороною обвинувачення документи, але відмовив у задоволенні клопотання сторони захисту про витребування доказів, які будуть доказувати винуватість обвинуваченого. Крім цього, стороні захисту незрозуміла кваліфікація дій обвинуваченого ОСОБА_5 .

При цьому, захисник ОСОБА_3 вказала, що не вважає суддю ОСОБА_4 упередженим. Стороною захисту заявлялось клопотання про повернення обвинувального акту, а також зверталась увага головуючого під час роз`яснення суті пред`явленого обвинувачення на його незрозумілість.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав заяву свого захисника.

Прокурор заперечував проти заяви захисника, вказав, що суддею ОСОБА_4 не надавалась оцінка доказам. Всі письмові докази були надані як суду, так і стороні захисту. Більш того, сторона обвинувачення вважає, що саме ці докази підтверджують обставини, які підлягають доказуванню.

Суд, заслухавши думку учасників розгляду заяви про відвід, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ у в власній практиці неодноразово досліджував питання щодо підстав відводу суддів, за результатами чого було вироблено два критерії (суб`єктивний і об`єктивний). У пункті 66 рішення ЄСПЛ від 10.12.2009 у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (заява №4785/02) зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Так, за суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді. Відповідно до об`єктивного критерію необхідно визначити, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», рішення від 24 лютого 1993 року «Веттштайн проти Швейцарії»).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 суд дійшов висновку про те, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності, з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію наддасть вимога об`єктивної безсторонності.

Приписами ч. 1 ст. 75 КПК України встановлені обставини наявність яких виключає участь судді у кримінальному провадженні. Так, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Аналіз наведених норм КПК, а також релевантної практики ЄСПЛ та співставлення їх з встановленими обставинами, посиланнями та твердженнями сторони захисту (зокрема, щодо відмови стороні захисту у витребуванні конкретних доказів), дають підстави вважати, що доводи захисника не доводять наявність упередженості головуючого у кримінальному провадженні судді. Оскільки визначення обсягу доказів сторони обвинувачення, якими підтверджуються обставини, які підлягають доказуванню відповідно до положень статті 91 КПК України належить до компетенції прокурора у змагальному судовому процесі.

А оцінка певних процесуальних дій та рішень головуючого судді може бути надана виключно у встановленому процесуальному порядку судом вищої інстанції.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що заявлений відвід не містить об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості головуючого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

За таких обставин у задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81КПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1