н/п 1-кс/766/7543/25
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання про відвід судді

16.10.2025 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

представника потерпілого: ОСОБА_6 ,

під час відкритого дистанційного судового засідання, проведеного в режимі відеоконференції в залі суду м. Херсона з розгляду клопотання прокурора Херсонської обласної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про відвід судді у кримінальному проваджені, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 5 ст. 191, ч.1 ст.366 КК України, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Херсонського міського суду Херсонської області (суддя ОСОБА_7 ) перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000107 від 11.12.2020, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 5 ст. 191, ч.1 ст.366 КК України.

На розгляд судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 , заявлене під час судового засідання, про відвід судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 5 ст. 191, ч.1 ст.366 КК України. Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначив, що у кримінальному провадженні № 0000107 ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25 лютого 2025 року у складі головуючого судді ОСОБА_7 , обвинувальний акт щодо ОСОБА_4 було повернуто прокурору для усунення недоліків. Проте, ухвалою Херсонського апеляційного суду від 30 квітня 2025 року (справа за апеляційною скаргою прокурора), це рішення було скасовано, і справу направлено на новий розгляд у суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання. В ході повторного авторозподілу справи було визначено новий склад суду та знову визначено головуючого суддю у справі № 766/18816/24 - ОСОБА_7 .

Оскільки суддя ОСОБА_7 вже брав участь у цьому кримінальному провадженні та ухвалював рішення (ухвалу від 25.02.2025 року), то відповідно до прямої заборони, встановленої ст. 75 КПК України, він не має права брати участь у повторному розгляді цієї ж справи.

Додатковими обставинами, що викликають сумнів у його неупередженості є те, що з мотивувальної частини ухвали апеляційного суду від 30.04.2025 року, місцевий суд під головуванням судді ОСОБА_7 допустив істотні процесуальні порушення, а саме:

- вийшов за межі своїх повноважень, надавши оцінку фактичним обставинам кримінального провадження ще на стадії підготовчого засідання;

- фактично здійснив передчасний аналіз доказів та змісту обвинувального акту, що не належить до компетенції суду на цій стадії (зокрема у своєму рішенні суддя фактично констатував факт законності отримання грошових коштів обвинуваченим, які в обвинувальному акті прокурором констатувались, як спосіб заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем за ст. 191 КК України).

Такі дії не лише стали підставою для скасування ухвали, але й ставлять під сумнів неупередженість судді у подальшому розгляді цієї справи, оскільки він вже сформував власне ставлення до обвинувального акту та фактичних обставин провадження.

Під час судового засідання прокурор підтримав клопотання про відвід судді ОСОБА_7 , яке просив задовольнити.

Представник потерпілого при прийнятті рішення покладалася на розсуд суду.

Обвинувачений та захисник в судовому засіданні не погодились із доводами викладеними у клопотанні прокурора.

Заслухавши думки учасників, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Заявник заявляючи відвід судді, однією з підстав, відповідно до ч.2 ст.76 КПК України, зазначає недопустимість повторної участі судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні за № 0000107 від 11.12.2020 після направлення справи на новий розгляд Херсонським апеляційним судом.

Так, згідно ч.2 ст.76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.

Проте, ці обставини не можна визнати повторною участю судді в цьому кримінальному провадженні в розумінні положень ст. 76 КПК України, оскільки судом першої інстанції не проводився розгляд кримінального провадження по суті.

Положеннями ч.1 ст.416 КПК України встановлений вичерпний перелік підстав здійснення судового провадження в іншому складі суду, а саме: після скасування судом апеляційної інстанції вироку або ухвали про закриття кримінального провадження чи про застосування, відмову в застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру.

Крім того, відповідно засад Використання автоматизованої системи документообігу Херсонського міського суду Херсонської області (із змінами, внесеними згідно з рішеннями зборів суддів Херсонського міського суду Херсонської області), затверджених рішенням зборів суддів Херсонського міського суду Херсонської області №2 від 01.04.2016 визначено:

- кримінальні провадження, які повертались прокурору для дооформлення, усунення недоліків у обвинувальному акті, після їх повернення до суду передаються судді, який був визначений системою КП «Д-3» при первісному їх надходженні до суду та повертав їх для належного оформлення. У разі відсутності судді, в провадженні якого перебувала судова справа (у зв`язку із відрядженням, знаходженням у відпустці, під час тимчасової непрацездатності) у день повернення справи до суду - судова справа підлягає повторному авторозподілу у загальному порядку ( п.12).

- судові справи, що надійшли із судів апеляційної або касаційної інстанцій після скасування ухвал, які перешкоджають подальшому розгляду судової справи (крім ухвал про закриття, припинення провадження), а також ухвал, які не перешкоджають подальшому розгляду судової справи, передаються раніше визначеному у судовій справі головуючому судді (судді-доповідачу), ухвалу яких скасовано чи у провадженні яких перебувала або перебуває судова справа. ( п. 12.1).

Отже, з вищевикладеного слідує, що вказану судову справу після скасування ухвали про повернення обвинувального акту прокурору, відповідно до ч.1 ст.416 КПК України, без створення нового судового провадження і присвоєння нового унікального єдиного номера, передано раніше визначеному складу суду на виконання пункту 12.1 засад Використання автоматизованої системи документообігу Херсонського міського суду Херсонської області, дане судове провадження не є новим у розумінні норм кримінально процесуального законодавства, відтак підстави для застосування ч.2 ст.76 КПК України відсутні.

Таким чином, скасування судом апеляційної інстанції ухвали суду про повернення обвинувального акта прокурору, не є підставою для відводу судді ОСОБА_7 відповідно до ч.2 ст.76 КПК України, і не вказує на упередженість судді.

В ухвалі Херсонського апеляційного суду не міститься посилання про направлення справи на новий розгляд у суд першої інстанції новим складом суду.

Рішення суду про повернення обвинувального акта прокурору, не є тією підставою, що забороняє судді, котрий ухвалив відповідне рішення, повторно брати участь у розгляді цього ж провадження в суді першої інстанції.

Також, підставою для відводу судді, на думку прокурора, є наявність підстав, які викликають сумніви у його неупередженості.

Фактично прокурор посилається на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, яким передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Отже, враховуючи зміст викладених норм, особа яка подала клопотання про відвід судді, повинна довести обставини, які викликають в неї сумнів у неупередженості судді, який розглядає справу по суті.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

Таким чином, об`єктивність розгляду справи, а отже вирішення її на основі суворого додержання законності забезпечується її розглядом суддею, щодо якого відсутні сумніви, в тому числі у стороннього спостерігача, в його неупередженості та безсторонності.

Відповідно до п. 67 рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко та Мартиненко проти України» особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції законів України та на засадах верховенства права.

Однак, суддя при вирішенні питання про наявність підстав для відводу іншому судді, не вправі розглядати та вирішувати питання, пов`язані з наданням оцінки обставинам проведення процесуальних дій під час судового розгляду, про законність та обґрунтованість проведення таких дій, а також давати оцінку щодо наслідків таких дій та прийнятих процесуальних рішень головуючого.

Тобто, вирішення питань, пов`язаних з встановленням можливих порушень норм КПК в судовому засіданні суду першої інстанції, не належать до компетенції судді місцевого суду під час розгляду заяви про відвід, оскільки законом передбачений інший порядок та процедура вирішення таких питань.

Обставини, на які посилається прокурор, не можуть бути визнані підставою для відводу згідно діючого кримінального процесуального законодавства, а також такими, які самі по собі свідчать про упередженість судді.

Відповідно до ст.ст. 75, 76 КПК України, законом передбачено вичерпний перелік обставин, які виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Суд вважає, що існування жодної з цих обставин прокурором не доведено, тобто доказів на підтвердження об`єктивно існуючих обставин, які давали б підстави для висновку про упередженість судді ОСОБА_7 , тобто на підтвердження вчинення суддею дій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності, прокурором не надано, а тому клопотання про відвід судді ОСОБА_7 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 75-81, 371, 372, 376 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання прокурора про відвід головуючого судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000107 від 11.12.2020 року щодо ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушеннь, передбачених ч. 5 ст. 191, ч.1 ст.366 КК України відмовити.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1