1Справа № 335/367/26 1-кс/335/195/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2026 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу Комунального підприємства «Долинське комунально-господарське підприємство» на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

12.01.2026 до Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга КП «Долинське комунально-господарське підприємство», в особі директора ОСОБА_3 , у порядку ст. 303-306 КПК України, в якій заявник просить зобов`язати уповноважену особу ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви № 01-30/399 від 19.12.2025, яка була відправлена 24.12.2025 поштовим зв`язком на адресу ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, у якій було повідомлено про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України (або іншою кваліфікацією, встановленою слідчим) посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби.

В обґрунтування скарги зазначено, що 25.09.2025 під час розгляду справи про порушення законодавства про ціни та ціноутворення посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби було складено протокол слухання № 20. На підставі цього протоколу до КП «Долинське КГП» було застосовано санкції у розмірі 34 000 грн. На думку заявника, вказаний протокол складений із суттєвими порушеннями, а саме: спотворено та спрощено пояснення представників КП «Долинське КГП»; приховано докази, отримані в процесі складання протоколу; наявний конфлікт інтересів, оскільки вищезазначений протокол вела ОСОБА_4 особа, чиї дії вже оскаржувалися представниками КП до поліції та суду, що свідчить про наявність прямого умислу на створення штучних доказів вини.

Враховуючи зазначене, 19.12.2025 на адресу ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області направлено заяву про скоєння посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України (або іншою кваліфікацією, встановленою слідчим).

Факт отримання заяви підтверджується трекінгом відправлення з офіційного сайту АТ «Укрпошта».

Станом на час подання скарги, в порушення вимог ст. 214 КПК України, посадові особи ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, відомості до ЄРДР не внесли, у зв`язку із чим заявник звернувся до суду із вказаною скаргою.

Ухвалою слідчого судді Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 від 12.01.2026 відкрито провадження за скаргою Комунального підприємства «Долинське комунально-господарське підприємство» та призначено судове засідання на 14.01.2026, яке було відкладено у зв`язку із розкриттям суддею інформації, що могла стати підставою для заявлення їй відводу.

14.01.2026 на адресу суду надійшло клопотання представника заявника ОСОБА_3 про розгляд скарги без участі представника заявника, заявлені у скарзі вимогу підтримує у повному обсязі, просить задовольнити.

14.01.2026 на виконання ухвали слідчого судді, надійшли матеріали за зверненням ОСОБА_5 , яке зареєстроване в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційного порталу Національної поліції України» відділу поліції №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області за №37562 від 31.12.2025, разом з додатками на 28 аркушах.

Заявою від 20.01.2026 представник КП «Долинське комунально-господарське підприємство» ОСОБА_3 повідомив про відсутність підстав для відводу слідчого судді, передбачені ст. 75 КПК України, у зв`язку з чим не має заперечень щодо подальшого розгляду скарги слідчим суддею ОСОБА_1 .

У судове засідання, призначене на 21.01.2026, представник КП «Долинське КГП» та представник ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, будучи повідомленими належним чином про час і місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явились. Представник заявника ОСОБА_3 у клопотанні від 14.01.2026 просив розгляд скарги проводити без участі представника заявника. Представник ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки до суду не повідомив.

Враховуючи строки розгляду скарги на бездіяльність органу досудового розслідування, з урахуванням вимог ч. 3 ст. 306 КПК України, а також клопотання представника заявника, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності заявника та представника органу, бездіяльність якого оскаржується.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, а також матеріали надані уповноваженими особами ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, слідчий суддя доходить до таких висновків.

Як встановлено слідчим суддею, 19.12.2025 КП «Долинське комунально-господарське підприємство», в особі директора ОСОБА_3 , звернулося до ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області із заявою про вчинення посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України (або іншою кваліфікацією, встановленою слідчим). У повідомленні про вчинення кримінального правопорушення, зазначено, що 25.09.2025 під час розгляду справи про порушення законодавства про ціни та ціноутворення посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби було складено протокол слухання № 20 від 25.09.2025. На підставі цього протоколу до КП «Долинське КГП» було застосовано санкції у розмірі 34 000 грн. На думку заявника, вказаний протокол складений із суттєвими порушеннями, а саме: спотворено та спрощено пояснення представників КП «Долинське КГП»; приховано докази, отримані в процесі складання протоколу; наявний конфлікт інтересів, оскільки вищезазначений протокол вела ОСОБА_4 особа, чиї дії вже оскаржувалися представниками КП до поліції та суду, що свідчить про наявність прямого умислу на створення штучних доказів вини.

Вказану заяву ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області отримала уповноважена особа за довіреністю 29.12.2025, та вона була зареєстрована у ІТС ІПНП за № 37562 від 31.12.2025.

За наслідками розгляду заяви, уповноваженою особою ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області було складено рапорт, згідно якого у зв`язку із відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, відомості до ЄРДР внесені не були, а вказану заяву передано для розгляду в порядку Закону України «Про звернення громадян».

Положеннями статті 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

В офіційному тлумаченні частини 2 статті 55 Конституції України, викладеному в рішенні Конституційного Суду України, від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011, зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.

Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 1 КК України для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: (1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; (2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає і Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17 червня 2020 року, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Відповідно до висновку, який викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 30.09.2021, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту заяви КП «Долинське комунально-господарське підприємство» встановлено, що, на думку представника заявника, посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби

Як встановлено слідчим суддею, 19.12.2025 КП «Долинське комунально-господарське підприємство», в особі директора ОСОБА_3 , звернулося до ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області із заявою про вчинення посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, яке полягає у тому що протокол № 20 від 25.09.2025, який складено за наслідками слухання у справі про порушення законодавства про ціни та ціноутворення, містить суттєві порушення, а саме: спотворено та спрощено пояснення представників КП «Долинське КГП»; приховано докази, отримані в процесі складання протоколу; наявний конфлікт інтересів, оскільки вищезазначений протокол вела ОСОБА_4 особа, чиї дії вже оскаржувалися представниками КП до поліції та суду, що свідчить про наявність прямого умислу на створення штучних доказів вини.

Перевіривши повідомлені КП «Долинське комунально-господарське підприємство» у заяві від 19.12.2025 обставини, дослідивши документи, долучені до скарги, слідчий суддя доходить висновку, що вони не містять достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність в діях посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби ознак об`єктивної та суб`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК України, яке полягає у складанні, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

Сам по собі факт незгоди із змістом протоколу, який складено за результатами слухання у справі ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області, та прийнятим рішенням, не свідчить про ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК України, чи будь-якого іншого злочину, передбаченого КК України. У даному випадку юридична особа має право оскаржити дії посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області в адміністративному порядку, а не ініціювати порушення кримінальної справи за відсутності ознак вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, події, про які йде мова у заяві КП «Долинське комунально-господарське підприємство», є лише його суб`єктивною оцінкою та не є достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР кримінального правопорушення, ні за статтею 366 КК України, ні за будь-якою іншою статтею КК України.

За таких обставин, попередньо оцінивши відомості, викладені у заяві КП «Долинське комунально-господарське підприємство», яка подана до ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, слідчий суддя доходить до висновку, що вони не містять жодних даних, які би вказували на те, що в діях посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області, наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

Враховуючи, що скарга КП «Долинське комунально-господарське підприємство» містить виключно припущення його представника щодо можливого вчинення кримінального правопорушення, та не містить об`єктивних даних про вчинення кримінального правопорушення, то слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги, а відтак доходить до висновку, що вказану скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.303, 306-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги Комунального підприємства «Долинське комунально-господарське підприємство» на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів із дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1