Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9109/25
Номер провадження 1-кс/711/2229/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Черкаської обласної прокуратури, яка полягає у невнесені відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси (документ сформований в системі «Електронний суд» 01.10.2025) надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Черкаської обласної прокуратури, яка полягає у не внесені відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування за його заявою від 27.09.2025.

Скаргу мотивує тим, що 27.09.2025, він - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з використанням адреси електронної поштової скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_2 » подав заяву (підписаний о 18:56:18год. 27.09.2025 за допомогою ЕЦП файл із назвою «Черкаси_прок.111_139_384_27.09.25.pdf.xml»; додається) про кримінальні правопорушення (з додатками) до Черкаської обласної прокуратури (адреса електронної поштової скриньки обласної прокуратури - «»). Підписаний за допомогою ЕЦП файл із підтвердженням надсилання додається.

Заява стосувалась вчинення кримінальних правопорушень, передбачених статтями 111, 139 та 384 КК України. Обставини скоєння кримінальних правопорушень: йомк, стало відомо про обставини причетності сімейства ОСОБА_5 (адвоката ОСОБА_6 та його дружини ОСОБА_7 , а також їх доньки ОСОБА_8 та сина ОСОБА_9 ) до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених статтями 111, 384 та 139 КК України.

Зокрема, вказані особи були завербовані представниками російської федерації з боку осіб на ім`я ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , колишній співробітник ФСБ рф) з метою використання як агентів впливу для здійснення підривної діяльності проти України.

Так, 18.08.2025 ОСОБА_8 подала до Подільського районного суду міста Києва позовну заяву про стягнення аліментів на тримання дружини (яка являється доказом), у якій зазначила завідомо недостовірну підставу для отримання аліментів - вчинення ним кримінального правопорушення на предмет придбання наркотичних засобів та використання грошового забезпечення для цього.

Водночас, ОСОБА_7 безпідставно вказала про зазначений недостовірний факт при поданні документів до державної інституції - Борщагівської сільської ради Київської області. При цьому було здійснено посилання на постанову Солом`янського районного суду міста Києва у справі №760/11969/24, яка таких відомостей не містить.

Із повним текстом вказаної постанови члени сімейства Горюнових були обізнані у повному обсязі (що вказую на умисел при поданні недостовірних відомостей.

Разом з тим, наразі підробка документів щодо перебування у стані наркотичного сп`яніння оспорюється у рамках кримінального процесу). Заслуговує на увагу той факт, що члени вказаного сімейства неодноразово розповсюджують неправдиві дискредитаційні відомості щодо заявника як посадовця СБ України в осередку різних державних органів та осіб, що вказує на здійснення ними дискредитаційної кампанії, спрямованої проти СБ України задля зниження довіри громадян до влади, ускладнення реалізації національних інтересів з метою полегшення досягнення цілей ворожими силами рф шляхом ослаблення обороноздатності.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви ОСОБА_8 від 18.08.2025 вбачалося, що її батьки являються пенсіонерами та не мають відповідних доходів. Проте, у їх власності перебуває новобудова за адресою: АДРЕСА_1 (не виключено, що будівництво фінансувалося з боку представників рф у якості винагороди за здійснення відповідної протиправної діяльності).

Окрім цього, син у вказаному сімействі - ОСОБА_9 , являється медичним працівником у відділенні щелепно-лицьової хірургії Черкаської обласної лікарні, куди систематично привозять військових, що отримали поранення внаслідок бойових дій (у тому числі додатково вимагаючи грошові кошти від членів їх сімей).

Як йому відомо, ОСОБА_9 (не виключено, що за обставин співпраці з рф) іноді, всупереч установленим обов`язкам (у тому числі під час несення чергувань) та правилам медичного працівника, умисно не надає необхідну допомого постраждалим внаслідок бойових дій (враховуючи медичну освіту, завідомо відомо про можливість настання наслідків).

Окрім цього, КДКА Рівненської області наразі проводиться перевірка щодо здійснення проступків з боку адвоката ОСОБА_6 (у тому числі із вказаних вище питань) для скасування права на зайняття адвокатською діяльністю - лист від 10.09.2025 № 662 додається.

Вказане свідчить про наявність у діяннях ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ознак вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частино 2 статті 111 КК України (державна зрада - умисно вчинені діяння шляхом надання представникам російської федерації допомого в проведенні підривної діяльності проти України, вчинені в умовах воєнного стану), а також частиною 2 статті 384 КК України (введення в оману Подільського районного суду міста Києва, пов`язане з обвинуваченням у вчиненні тяжкого злочину, зокрема, передбаченого частиною 1 статті 307 КК України) та частиною 1 статті 139 КК України (ненадання без поважних причин допомоги хворому медичним працівником, який зобов`язаний, згідно з установленими правилами, надати таку допомогу).

Прохальна частина зави містила наступне: 1. Внести відомості про кримінальні правопорушення, передбачені частиною 2 статті 111, частиною 2 статті 384 та частиною 1 статті 139 КК України, за даною заявою, до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування. 2 Про результати розгляду заяви повідомити на адресу електронної поштової скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Вказує, що до цього часу інформація щодо внесення відомостей до ЄРДР та будь-яка інша йлму не надходила. Відомостей від поштового сервісу щодо проблем з надходженням матеріалів до органу безпеки також не надходило.

Згідно з частиною 4 статті 214 КПК України, відмова у прийнятті та реєстрації заяви про кримінальне правопорушення не допускається. Враховуючи сталу судову практику, ненадання органом відповідної інформації чи матеріалів (у даному підтвердження про отримання поданої заяви про кримінальне правопорушення відповідно до законодавства про електронний документообіг), слід вважати це юридичним фактом бездіяльності сторони кримінального провадження, що за принципом "мовчазної згоди" слугує підставою для врахуванням вчинених ним дій та заявлених вимог.

Відповідно до частин 1, 2 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження прокурор, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися принципу законності та забезпечувати прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Частина 1, 7 статті 214 КПК України передбачають порядок дій прокурора після отримання заяви про кримінальне правопорушення - прямий обов`язок внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР на підставі відповідної заяви/ повідомлення та розпочати досудове розслідування.

На адресу Черкаської обласної прокуратури ним було подано саме заяву про кримінальні правопорушення, а не будь-який інший документ, що відповідає вимогам ч.5 ст.214 КПК України та містить усі необхідні реквізити: дата подання, інформація про заявника, виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а також правова кваліфікація кримінальних правопорушень з посиланням на відповідні статті КК України.

Вважає. що викладені ним у заяві про кримінальні правопорушення обставини на етапі внесення відомостей до ЄРДР були цілком достатніми для вчинення відповідної дії. При цьому не обов`язкове доведення доказами всіх елементів складів кримінальних правопорушень поза розумним сумнівом.

Закон не покладає на заявника обов`язок з достовірністю наводити у заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення усі елементи складу злочину, достатньо даних про його об`єктивні ознаки. Також чинний КПК України не передбачає можливість прийняття рішення щодо відсутності події чи складу кримінального правопорушення на стадії подання заяви про кримінальне правопорушення та з урахуванням визначеного статтею 25 КПК України принципу публічності прокурор зобов`язаний розпочати досудове розслідування та вже за результатами якого прийняти передбачене КПК України рішення по суті. Скерування заяв до такого моменту КПК України не передбачено.

На предмет застосування інших нормативно правових актів (за винятком Конституції України), вони матимуть нижчу юридичну силу, ніж Кодекс, враховуючи положення статті 66 Закону України «Про правотворчу діяльність».

Разом з тим, Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що КПК України не передбачено обов`язкової вимоги щодо дотримання правил підслідності при внесенні відомостей до ЄРДР. Тобто особа може звернутися із заявою про вчинення кримінального правопорушення до будь-якого слідчого, дізнавача, прокурора, і вони зобов`язані внести відомості до ЄРДР (постанови ККС ВС у справах №332/1189/18 та № 454/2576/17). Досудове розслідування розпочинається після внесення відомостей до ЄРДР (ч.2 ст.214 КПК України), чого уповноваженою особою Черкаської обласної прокуратури не було здійснено протягом 24 годин з моменту подання заяви про кримінальні правопорушення.

Питання про місце проведення досудового розслідування та про підслідність вирішуються згідно приписів КПК України після внесення відомостей до ЄРДР.

Разом з тим, відповідно до частини 6 статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

Враховуючи викладене, за будь-яких обставин у даному випадку на етапі надходження до уповноваженої особи заяви про кримінальне правопорушення превалюючою є визначена статтею 25 КПК України публічність, як загальна засада кримінального провадження.

Згідно цієї засади прокурор зобов`язаний розпочати досудове розслідування після надходження заяви про кримінальне правопорушення.

Враховуючи те, що уповноваженою особою Черкаської обласної прокуратури відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР на підставі заяви від 27.09.2025 внесено не було, вбачається недотримання вимог частини 1 статті 214 КПК України, яка приписує, що «слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування; а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР», протягом доби не внесено відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та не розпочате досудове розслідування.

Частина 1 статті 24 КПК України вказує про те, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченого цим Кодексом.

Пункт 1 частини 1 статті 303 КПК України визначає, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, зокрема бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч.1 ст.303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Згідно зі статтею 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду та не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.

З урахуванням викладеного вище, просить зобов`язати прокурора Черкаської обласної прокуратури внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за моєю заявою від 27.09.2025 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 111, частиною 2 статті 384 та частиною 1 статті 139 КК України (підписаного о 18:56:18год. 27.09.2025 за допомогою ЕЦП файлу з назвою «Черкаси_прок.111_139_384_27.09.25.pdf.xml»).

Скаржник ОСОБА_12 в судове засідання не з`явився, другим пунктом прохальної частини скарги, просив скаргу розглянути за його відсутності.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення скарга та повідомила, що до прокуратури надійшла заява від ОСОБА_4 було надано відповідь про відсутність підстав внесення відомостей про кримінальні правопорушення. Вважає, що заява не містить підтверджень вчинення кримінальних правопорушень. Повідомила, що його було звільнено із служби в правоохоронних органах, що було предметом звернень. В заяві відсутнє повідомлення про відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про злочин, так як він цього не робив. Додав копії документів які ним оскаржувалися, та не свідчать про кримінальні правопорушення. Таким чином висловлює незадоволення прийнятими рішеннями відносно нього. Просить відмовити у задоволенні скарги.

Заслухавши заперечення прокурора, дослідивши матеріали справи та докази додані до скарги та в судовому засіданні під час заперечень, в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає до задоволення за таких підстав.

Статтею 1 Кримінально процесуального кодексу України визначено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими нормами КПК України.

Приписами ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантовано право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

В судовому засіданні встановлено, що 27.09.2025 ОСОБА_4 , з використанням адреси електронної поштової скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_2 » подав заяву (підписаний о 18:56:18год. 27.09.2025 за допомогою ЕЦП файл із назвою «Черкаси_прок.111_139_384_27.09.25.pdf.xml»; додається) про кримінальні правопорушення (з додатками) до Черкаської обласної прокуратури (адреса електронної поштової скриньки обласної прокуратури - «»). Підписаний за допомогою ЕЦП файл із підтвердженням надсилання додається.

Листом прокурора відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 від 02.10.2025 за №10-934 вих-25 ОСОБА_4 було повідомлено, що його звернення не є повідомленням про кримінальні правопорушення, оскільки за викладених обставин, не містить даних про вчинення кримінального правопорушення. З огляду наведене, підстав для внесення відомостей до ЄРДР за вказаними фактами на даний час, не вбачається.

Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем, прокурором передбаченого ч.1 ст.214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5статті 214 КПК України.

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.1 ст.214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст.214 КПК України).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви. Що відповідає правильній процедурі внесення відомостей, встановленої законодавством та принципам, закріпленим у КПК України.

Також, слід звернути увагу на те, що правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст.383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України).

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Таким чином, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку, чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18); «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18).

У постанові Великої Палати № 818/1526/18 від 30.01.2019, зазначено, що саме у межах процедури оскарження рішення щодо невнесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в заяві від 27.09.2025 об`єктивних даних, які б свідчили про ймовірність вчинення кримінальних правопорушень, а викладених у заяві обставин недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування. Дана заява була предметом детального вивчення у судовому засіданні, так як повідомлення Черкаської обласної прокуратури за підписом прокурора відділу ОСОБА_3 конкретизувала відсутність підстав на внесення відомостей, тобто виконано вимого щодо перевірки зазначених обставин на наявність в діях кримінальних правопорушень. Таким чином, повідомлені обставини не містять вимог до відомостей, які можуть сприйматися реєстратором як достатні для виконання умов, передбачених для внесення відомостей та ініціювання досудового розслідування для перевірки зазначених фактів.

Крім того, посилання скаржника на норму ст.214 КПК України, яка, на його думку, встановлює не право, а обов`язок слідчого або прокурора внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування оцінюється слідчим суддею критично, оскільки дана норма свідчить лише про те, що правова оцінка заяви про кримінальне правопорушення не може бути надто детальною (щодо кожної з ознак складу кримінального правопорушення) з урахуванням початкового етапу дослідження події імовірного кримінального правопорушення та обмеженістю правових можливостей щодо не тільки пізнання тих чи інших обставин, але й можливості детального обґрунтування наявності повного складу кримінального правопорушення, що характерно для підсумкових рішень у кримінальному провадженні (винесення вироку чи закриття кримінального провадження).

В свою чергу, оскільки заява ОСОБА_4 була подана 27.09.2025, а прокурором 02.10.2025 було розглянуто вказану заяву та надано відносно неї відповідь, то бездіяльності органу прокуратури у вказаних діях - не вбачається, проаналізовано скаргу та заяву про злочин, приходжу до висновку, що не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність. При цьому варто звернути увагу, що заява про вчинення кримінального

Разом з цим, роз`яснюється ініціатору право особи повторного звернення до органів прокуратури із заявою в порядку ст.214 КПК України, якщо для цього є відповідні підстави.

Отже, скарга не підлягає до задоволення, оскільки є безпідставною та необґрунтованою, а повідомлені відомості були предметом розгляду щодо внесення до ЄРДР, що підтверджують додані матеріали.

Крім цього, слідчий суддя враховує рішення Конституційного Суду України № 4-р(ІІ)/2020 від 17.06.2020 та роз`яснює, що положення ч.3 ст.307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.214, 303-310, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Черкаської обласної прокуратури, яка полягає у невнесені відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду, а особою, без участі якої її постановлено, апеляційна скарга може бути подана протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Повний текст рішення складено та проголошено 20.10.2025.

Слідчий суддя: ОСОБА_1