Справа № 645/2466/25
Провадження № 1-кс/645/1436/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд міста Харкова у складі:

слідчої судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000534 від 08.04.2024 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Сароф, Азербайджан, громадянина Азербайджану, офіційно не одруженого, з середньою освітою, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, який не є інвалідом, офіційно не працюючого, не має місця реєстрації проживання, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, в останнє вироком ІНФОРМАЦІЯ_2 від 03.03.2016 року за ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком 5 років 7 місяців. 12.07.2016 звільнений з зали суду по фактичному відбуттю покарання,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

24 жовтня 2025 року слідчий СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_7 звернувся до Немишлянського районного суду міста Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_8 , по кримінальному провадженню № 0000534 від 08.04.2025 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 в ДУ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » в межах строку досудового розслідування до 26.11.2025 року, із залишенням розміру застави без змін.

В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102 ІХ (зі змінами), в Україні з 05:30 24.02.2022 введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та в останнє строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 9 травня 2025 року на 90 діб., Указом Президента України від 15 квітня 2025 року №235/2025 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №4356-IX від 16.04.2025.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , вирішили вчиняти крадіжки з приватних будинків, шляхом віджиму пластикового вікна або розбиття вікна.

Так, з метою реалізації свого злочинного умислу, попередньо підшукавши будинок, приблизно о 07:00 годині ранку 07.04.2025 ОСОБА_9 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_10 знаходилися за межами двору домоволодіння, де проживає потерпілий ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_2 .

Маючи на меті злочинний намір, направлений на викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна та скориставшись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_9 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , дочекавшись, коли потерпілий залишить домівку, увійшли в двір шляхом відчинення дверей та віджимом вікна, яке встановлене у кімнаті-кухні, проникли до будинку та почали пошук цінного майна.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_9 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_10 виявили під час пошуку срібну монета США номіналом 1 долар 1800 року; срібну монета США номіналом 1 долар 1971 року; срібну монета Російської Імперії номіналом 25 копійок 1765 року; мідну монета Російської Імперії номіналом 5 копійок 1763 року; мідна монета Російської Імперії номіналом 5 копійок 1765 року; обручку; ладанку «Марія з Ісусом»; сережки; каблучка; сережки; ланцюжок; обручка; браслет; дитячі сережки; підвіска «Л»; хрестик з емаллю «Розп`яття Хрестове»; срібна монета номіналом 5 грн. із зображення знаку зодіаку «Рак»; срібна монета номіналом 5 грн. із зображенням знаку зодіаку «Овен»; монета номіналом 5 грн. із зображення присвяченим 750 річчю Львова, гроші на загальну суму 5000 грн та відеореєстратор ТМ « ІНФОРМАЦІЯ_6 ». Після чого, ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та ОСОБА_12 , разом із вищевказаним майном, покинули місце злочину, розпорядившись ним на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_11 , матеріальну шкоду.

Згідно висновків судово-товарознавчої експертизи №СЕ-19/121-25/12488-ТВ від 27.05.2025 вартість підвіски літери «Л» із золота 585 проби, чистою масою 2,8 гр. без пошкоджень становить 6612 гривень 93 копійки; №СЕ-19/121-25/12486-ТВ від 28.05.2025 вартість хрестика з емаллю «Розп`яття Христове» без пошкоджень становить 6612 гривень 93 копійки; №СЕ-19/121-25/12483-ТВ від 23.05.2025 вартість ладанки «Марія з Ісусом» чистою вагою золота 585 проби 2,3 гр. з вставками синтетичних фіанітів білого кольору без пошкоджень становить 5432 гривні 5 копійок; №СЕ-19/121-25/12479-ТВ від 23.05.2025 вартість ланцюжка із срібла 925 проби, чистою масою 1,8 гр., довжиною 18 см., порваного становить 197 гривень 50 копійок; №СЕ-19/121-25/12481-ТВ від 26.05.2025 вартість каблучки, виконаної зі срібла 925 проби, з синтетичними фіанітами білого кольору, чистою масою срібла 1,8 гр. без пошкоджень становить 64 гривень 71 копійок; №СЕ-19/121-25/12491-ТВ від 27.05.2025 вартість дитячих сережок виконаних з золота 585 проби зі вставками з каміння «Фіаніт» білого та фіолетового кольору, чистою вагою золота 1,19 гр. без пошкоджень становить 2810 гривень 49 копійок; №СЕ-19/121-25/12492-ТВ від 27.05.2025 вартість відеорегістратора ТМ «DDpai» моделі «MIX3» без пошкоджень у новому справному стані становить 975 гривень 83 копійки; №СЕ-19/121-25/12490-ТВ від 27.05.2025 вартість золотої обручки, чистою масою золота 3,38 гр. 585 проби без пошкоджень становить 14520 гривень 62 копійки; №СЕ-19/121-25/12484-ТВ від 23.05.2025 вартість обручки, виконаної з золота 585 проби, зі вставками з каміння «Фіаніт» чорного кольору, чистою масою золота 2,8 гр. без пошкоджень становить 6612 гривень 93 копійок; №СЕ-19/121-25/12493-ТВ від 26.05.2025 вартість браслету зі сплаву золота 585 проби, чистою вагою 1,88 гр., довжиною 18,5 см. без ушкоджень становить 8278 гривень 59 копійок; №СЕ-19/121-25/12489-ТВ від 28.05.2025 вартість монети срібної пам`ятної серії «Знаки Зодіаку «Овен»» номіналом 5 гривень, виконаної зі сплаву срібла 925 проби становить 3367 гривень; №СЕ-19/121-25/12495 ТВ від 28.05.2025 вартість срібної пам`ятної монети 925 проби, серії «Знаки зодіаку «Рак»» номіналом 5 гривень 2008 р.в. становить 2867 гривень; №СЕ-19/121-25/12482 ТВ від 27.05.2025 вартість сережок, чиста маса срібла 925 проби 2,5 гр., з синтетичними фіанітами білого кольору без пошкоджень становить 89 гривень 88 копійок; №СЕ-19/121-25/12487-ТВ від 28.05.2025 вартість сережок, чистою масою срібла 925 проби 2,5 гр., позолота, з невідомим камінням жовтого кольору становить 89 гривень 88 копійок; №СЕ-19/121-25/12494-ТВ від 29.05.2025 вартість монети НБУ «750 років м. Львів» номіналом 5 гривень становить 284 гривень та висновку судово-мистецтвознавчої експертизи №3320/24 від 22.07.2025 вартість срібної монети США номіналом 1 долар 1800 року в задовільному стані, срібної монети США номіналом 1 долар 1971 року в задовільному стані, срібної монети Російської Імперії номіналом 25 копійок 1765 року в задовільному стані з пошкодження у вигляді надколу на одній стороні розміром менше міліметра, мідної монети Російської Імперії номіналом 5 копійок 1763 року з невеликим корозійним пошкодженням та мідної монети Російської Імперії номіналом 5 копійок 1765 року з невеликим корозійним пошкодженням становить 46050 грн., матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_11 завдано на загальну суму 109866 гривень 34 копійки.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці) вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, в умовах дії воєнного стану.

Крім того, продовжуючи свою протиправну діяльність, ОСОБА_9 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , маючи на меті злочинний намір, направлений на викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, діючи умисно, повторно, за попередньо змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій, обрали для вчинення злочину домоволодіння.

Так, приблизно о 8:50 год. 16.05.2025, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , знаходився поряд з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_3 , де проживає потерпілий ОСОБА_13 .

Далі, ОСОБА_5 залишився за периметром двору та спостерігав за обстановкою довкола.

У той самий час ОСОБА_9 та ОСОБА_12 , скориставшись тим, що за їхніми діями ніхто не спостерігає, о 8:52 год. 16.05.2025 увійшли в двір шляхом пошкодження паркану з шиферу та віджимом вікна, яке встановлене у кімнаті-кухні, проникли до будинку та почали пошук цінного майна.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_9 разом з ОСОБА_10 під час пошуку виявили 30000 грн. купюрами номіналом по 500 гривень. Після чого, ОСОБА_9 , ОСОБА_12 та ОСОБА_5 покинули місце злочину, розпорядившись майном потерпілого на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_13 матеріальну шкоду на загальну суму 30000 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці) вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, в умовах дії воєнного стану.

Крім того, продовжуючи свою протиправну діяльність, ОСОБА_9 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , маючи на меті злочинний намір, направлений на викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, діючи умисно, повторно, за попередньо змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій, обрали для вчинення злочину домоволодіння.

Так, приблизно о 8:30 год. 12.06.2025, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , знаходився поряд з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_4 , де проживають потерпілі ОСОБА_14 та ОСОБА_15 .

Далі, ОСОБА_5 та ОСОБА_12 знаходилися за межами домоволодіння та спостерігали за його периметром.

У цей момент, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_9 о 8:39 год. 12.06.2025 увійшов у двір шляхом відчинення дверей та розбиттям вікна, яке встановлене у кімнаті-спальні проник до будинку та почав пошук цінного майна.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_9 під час пошуку виявив грошові кошти на загальну суму 3000 грн. купюрами номіналом 1000 та 500 грн., золоту обручку потерпілої ОСОБА_14 , срібляну ціп з ладанкою «Розп`яття хреста», срібляні сережки та грошові кошти на суму 38000 грн. купюрами номіналом 500 та 1000 гривень. Після чого ОСОБА_9 , разом із ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , покинули місце злочину, розпорядившись майном потерпілих на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_14 , згідно висновків судово-товарознавчих експертиз №СЕ-19/121-25/16244-ТВ від 26.06.2025 вартість обручки зі вставками з синтетичних фіанітів чорного кольору із золота 585 проби, чистою масою золота 3,34 гр., без пошкоджень становить - 8631 грн. 23 коп. та №СЕ-19/121-25/16243-ТВ від 26.06.2025 вартість срібного ланцюжка, чистою вагою срібла 925 проби 7,91 гр. без ушкоджень становить - 3403 грн. 99 коп., матеріальну шкоду на загальну суму 15035 грн. 22 коп. та потерпілій ОСОБА_15 матеріальну шкоду на загальну суму 38000 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці) вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, в умовах дії воєнного стану.

26.08.2025 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

На думку органу досудового розслідування, підозра стосовно ОСОБА_5 обґрунтовується зібраними в ході досудового розслідування доказами.

22.10.2025 у вказаному кримінальному провадженні рішенням керівника окружної прокуратури продовжені строки досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 26.11.2025.

Прокурор зазначає, що 27.08.2025 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Немишлянського районного суду міста Харкова обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 25.10.2025, із правом внесення застави у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень 00 копійок.

Враховуючи те, що 25.10.2025 спливає строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Немишлянського районного суду міста Харкова від 27.08.2025, досудове слідство продовжується, а заявлені під час обрання запобіжного заходу ризики не зменшилися, тобто є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у межах строку досудового слідства.

Обставинами, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою є: - завершити розсекречування матеріалів проведення НС(Р)Д, провести їх дослідження; провести після об`єднання матеріалів кримінальних проваджень №0001860, 0001166 додаткові допити потерпілих та пред`явити для впізнання отримані під час обшуку речові докази. Крім того, провести впізнання за участі підозрюваних та потерпілих; провести після обєднання матеріалів кримінального провадження судово-молекулярногенетичну експертизу, порівняльну судово-дактилоскопічну експертизу; здійснити тимчасовий доступ до речей та документів у операторів зв`язку ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_7 », ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_8 », TOB « ІНФОРМАЦІЯ_9 », ухвали на проведення яких отримано 23.09.2025 строком на 2 місяці; повідомити ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_16 про зміну раніше повідомленої підозри із врахуванням всіх встановлених в ході досудового розслідування обставин.

Обрання ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки не виключається можливість переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду і можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, вищевказані обставини свідчать про неможливість запобігання наявним у кримінальному провадженні ризикам шляхом застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж як винятковий запобіжний захід тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав, зазначених у його змісті, просив його задовольнити.

Сторона захисту заперечувала проти задоволення клопотання та просила змінити запобіжний захід підозрюваному на цілодобовий домашній арешт, посилаючись на недоведеність продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також вважала, що прокурором не зазначено жодного доказу на підтвердження підстав, зазначених у клопотанні. Також захисник просила зменшити розмір застави, раніше обраний підозрюваному, мотивуючи це тим, що підозрюваний переніс інфаркт та операцію з шунтування, на підтвердження чого надала відповідні виписки з історії хвороби ОСОБА_5 . Наголосила, що останній має обмежені фізичні можливості і потребує відповідного лікування. Обрана сума чинної застави для нього є надмірним тягарем, оскільки він працював неофіційно реалізатором на ринку та отримував щомісячний дохід 15000-2000 грн. на місяць. З огляду на викладене захисник просила суд зменшити розмір застави.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника повністю.

Слідча суддя, заслухавши позицію сторін, дослідивши надані документи у їх сукупності, прийшла до наступного висновку.

З наданих матеріалів встановлено, що слідчим відділом ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесене до ЄРДР за № 0000534 від 08.04.2024 року, в рамках якого подається дане клопотання.

26.08.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Згідно до ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

За приписом ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Немишлянського районного суду м. Харкова від 27 серпня 2025 року стосовно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів - до 25 жовтня 2025 року, з визначенням розміру застави в розмірі 60 (шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень 00 копійок. У разі внесення застави покладено на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи та роз`яснено, що якщо підозрюваний, не виконає покладені на нього обов`язки застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

22.10.2025 строк досудового розслідування продовжено керівником Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова до 3 (трьох) місяців, тобто до 26 листопада 2025 року.

Обставинами, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою є: - завершити розсекречування матеріалів проведення НС(Р)Д, провести їх дослідження; провести після об`єднання матеріалів кримінальних проваджень №0001860, 0001166 додаткові допити потерпілих та пред`явити для впізнання отримані під час обшуку речові докази. Крім того, провести впізнання за участі підозрюваних та потерпілих; провести після обєднання матеріалів кримінального провадження судово-молекулярногенетичну експертизу, порівняльну судово-дактилоскопічну експертизу; здійснити тимчасовий доступ до речей та документів у операторів зв`язку ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_7 », ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_8 », TOB « ІНФОРМАЦІЯ_9 », ухвали на проведення яких отримано 23.09.2025 строком на 2 місяці; повідомити ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_16 про зміну раніше повідомленої підозри із врахуванням всіх встановлених в ході досудового розслідування обставин.

Дія запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 закінчується 25.10.2025, що стало підставою звернення сторони обвинувачення до слідчої судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Під час розгляду клопотання про продовження строків застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою (п.1 ч.3 ст. 199 КПК України);

- наявність підстав, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (п.2 ч.3 ст.199 КПК України).

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК України). Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч. 5 ст. 199 КПК України).

За результатами розгляду даного клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів, а саме: протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій з додатками до нього у вигляді фотознімків та відеозаписів на оптичному носії інформації CD-R та DVD R, свідченнями потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , інформацією з ПОВНОГО ТОВАРИСТВА " ІНФОРМАЦІЯ_10 " ТОВАРИСТВА 3 ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТІО " ІНФОРМАЦІЯ_11 " про те, що ОСОБА_9 було закладено майно під заставу за матеріалами кримінального провадження №0000534, відеозаписами з камер відеоспостереження встановлених у приміщенні ломбарду та за адресою: АДРЕСА_5 за матеріалами кримінального провадження №0000534, протоколами впізнання речей за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_11 за матеріалами кримінального провадження №0000534 та інш.

Повідомлена ОСОБА_5 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

На даній стадії кримінального провадження слідча суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_5 дій, що кваліфікуються за ч. 4 ст. 185 КК України за викладених у клопотанні обставин.

Згідно ч. 1 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Вказане може бути підставою для продовження строку застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Слідча суддя враховує наявність продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Крім того, слідча суддя вважає за необхідне зазначити, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Суд зазначає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду обумовлюється можливістю притягнення особи до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними наслідками, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденню чужого майна майна(крадіжці) вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, в умовах воєнного стану, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

А отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідча суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами.

Також слідча суддя вважає доведеним ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не має офіційного джерела доходів, тому є достатні підстави вважати, що останній може повторно вчинити нове кримінальне правопорушення, або продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

За таких обставин доводи сторони захисту про недоведеність стороною обвинувачення наявність існування вказаних ризиків не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання, не є слушними та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не ґрунтуються на відомостях провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

За таких обставин, слідча суддя вважає, що з урахуванням характеру та тяжкості злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідча суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідча суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про продовження строків тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування.

Щодо клопотання сторони захисту про зменшення розміру застави до мінімального її розміру, суд виходить із наступного.

Так, за змістом ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті. В суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до обвинуваченого та накладає відповідні зобов`язання не тільки на обвинуваченого, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за останнього (заставодавця). Так, застава забезпечує виконання обвинуваченим обов`язків, покладених на обвинуваченого як процесуальним законом, так і обов`язків, покладених суддею, що передбачені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Сторона захисту наголосила, що визначений судом розмір застави є непомірним для ОСОБА_5 , оскільки останній до його затримання мав мінливий дохід у розмірі 15000 грн. - 20000 грн. на місяць. Крім того має захворювання, підтверджені медичними довідками, що потребує постійного лікування.

Застава як вид запобіжного заходу полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків з умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК). При цьому, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

За умови зменшення існування ризику кримінального провадження застава зможе і в подальшому достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, хоча і в меншому розмірі, ніж її було визначено первісно.

Тобто застава забезпечує дієвість кримінального провадження, що обумовлюється забезпеченням виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Варто зауважити, що при внесенні коштів в якості застави заставодавець має усвідомлювати пов`язані з цим ризики, в тому числі і можливість звернення внесених коштів у дохід держави, адже відповідно до приписів ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Враховуючи матеріальний стан обвинуваченого, відсутність джерела доходів у останнього, наявність захворювань, суд приходить до висновку про можливість задоволення клопотання сторони захисту та зменшення розміру застави до мінімального розміру, встановленого п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме - 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень 00 копійок, та вважає її достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 194, 315 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000534 від 08.04.2024 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » в межах строку досудового розслідування - тобто до 26 листопада 2025 року включно.

Зменшити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суму застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень 00 копійок, яку необхідно внести на депозитний рахунок ІНФОРМАЦІЯ_12 до сплину строку тримання під вартою.

У разі внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу протягом дії ухвали.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

-прибувати до слідчих, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, та

прокурорів, які здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва, та суду на першу вимогу;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він мешкає, а саме з м. Харкова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

- утримуватися від спілкування зі свідками, понятими, експертами у вказаному кримінальному провадженні.

Зобов`язати сторону обвинувачення у разі звільнення підозрюваного з під варти вжити заходи,передбачені ч.ч.2, 4 ст. 22 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства».

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у випадку внесення застави, оригінал документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ІНФОРМАЦІЯ_13 коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Встановити строк дії ухвали до 26.11.2025 р. включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1