Провадження №: 1-і/336/2/25
УХВАЛА

25 грудня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000060 від 27.03.2023 прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000060 від 27.03.2023 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 311, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 311, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 317, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 309, ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 309, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 317, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 311 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 255, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 311, ч.1 ст. 309 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 311 КК України.

Вказаний обвинувальний акт відповідно до протоколу автоматизованого розподілу від 18.07.2025 розподілений в провадження судді Шевченківського районного суд м. Запоріжжя ОСОБА_8 (ЄУН 336/6741/25, провадження №: 1-кп/336/1357/2025).

Зокрема, ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя в складі головуючого судді ОСОБА_8 від 18.07.2025 призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні.

Надалі Шевченківським районним судом м. Запоріжжя у вказаному складі відповідними ухвалами, постановленими у підготовчому провадженні, вирішувалися питання щодо продовження запобіжних заходів відносно обвинувачених.

Підготовче провадження у даному кримінальному провадженні не закінчено, судовий розгляд кримінального провадження не призначений.

23.12.2025 прокурором через підсистему Електронний суд заявою вих. № 31/1-5417-25 направлені клопотання щодо продовження:

- обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії покладених на нього обовязків на два місяці, а саме: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи залежно від стадії кримінального провадження; утримуватися від спілкування з обвинуваченими та свідками у кримінальному провадженні № 0000060 від 27.03.2023; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю;

- - обвинуваченому ОСОБА_3 строку дії покладених на нього обов`язків на два місяці, а саме: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи залежно від стадії кримінального провадження; утримуватися від спілкування з обвинуваченими та свідками у кримінальному провадженні № 0000060 від 27.03.2023; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю;

- обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою на 60 днів із можливістю визначення обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 альтернативного запобіжного заходу у видіі застави у розмірі 166 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 502 648 гривень. У випадку внесення застави, зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора та слідчого, а також виконувати наступні обов`язки: 1) не відлучатися за межі міста Синельникове, Дніпропетровської області без дозволу суду; 2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 3) утримуватися від спілкування з обвинуваченими та свідками у кримінальному провадженні № 0000060 від 27.03.2023; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 5) носити електронний засіб контролю.

Вказана заява зареєстрована судом 24.12.2025 та на підставі протоколу автоматизованого розподілу справи розподілена в провадження судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 (провадження 1-і/336/2/25).

Дослідивши вказану заяву із доданими до неї клопотаннями, доходжу таких висновків.

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК та інших законів України (ч. 1-2 ч. 1 КПК України ), а завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Належна правова процедура це форма здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя, а застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії, і надалі діяли в межах наданих їм повноважень.

За приписами п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, крім іншого, відносяться верховенство права і законність. При цьому принцип верховенства права у кримінальному провадженні і кримінальне процесуальне законодавство України застосовуються з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України ), а відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними законом, а суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (ст. 1-2 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства, а згідно ч. 1 ст. 7 цього Закону кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно закону, що також закріплено і в ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Термін «суд, встановлений законом» стосується не тільки правових підстав самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, а також складу суду в кожній справі (рішення ЄСПЛ у справах «Сокуренко і Стригун проти України», «Бускаріні та інші проти Сан-Марино»).

Згідно ст. 5 Конвенції нікого не може бути позбавлено свободи інакше як компетентним судом відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно ч. 1, 3-4 ст. 35 КПК України у суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), що забезпечують, зокрема: 1) об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді; 2) визначення присяжних для судового розгляду з числа осіб, які внесені до списку присяжних; 3) надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду матеріалів кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом; 4) реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху; 5) участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом. Кримінальне провадження, розгляд якого відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів, в обов`язковому порядку розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) суддя-доповідач.

Крім того, склад суду у кримінальному провадженні є незмінним, крім випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених КПК, а після зміни складу суду розгляд кримінального провадження починається спочатку, крім випадків, передбачених КПК. Особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 9-10, 12 ст. 35 КПК України), а згідно п. 84-85 цього Положення повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках, визначених законом.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Суддя звертає увагу, що п. 20-5 розділу IX «Перехідні положення» КПК України тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України у зв`язку з COVID-19, передбачав особливості здійснення судового контролю, зокрема у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Зазначені положення були спеціальними і застосовувалися виключно протягом дії карантину. Постановою Кабінет Міністрів України № 651 від 27.06.2023 року карантин скасовано з 30.06.2023 року, а отже, спеціальні «перехідні» норми п. 20-5 розділу IX КПК України, які дозволяли відступи від загального порядку судового розгляду, втратили чинність.

За наведеного, суд у цьому складі, не має повноважень для розгляду вказаних клопотань прокурора, а тому заява прокурора із долученими до неї клопотаннями про продовження строку дії запобіжних заходів та продовження строку тримання під вартою підлягає поверненню до канцелярії Шевченківського районного суду м. Запоріжжя для передачі раніше визначеному складу суду головуючому судді ОСОБА_8 .

Втім, відповідно до ч. 5 ст. 615 КПК України у разі неможливості проведення підготовчого судового засідання обраний слідчим суддею, керівником органу прокуратури під час досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення відповідного питання у підготовчому судовому засіданні, але не більше ніж на два місяці.

Враховуючи неможливість розгляду визначеним складом суду питання щодо продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 в установленому цим Кодексом порядку, зокрема неможливість проведення підготовчого судового засідання, в якому відповідно ч. 3 ст. 315 КПК України має вирішуватися відповідне клопотання прокурора, через хворобу головуючого судді ОСОБА_8 , суд доходить висновку про необхідність вважати продовженим запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 до вирішення цього питання судом у найближчому підготовчому судовому засіданні, але не більше ніж на два місяці.

Оскільки судом постановлена ухвала, що прямо не передбачена кримінальними процесуальними нормами, така ухвала може бути перевірена на предмет її законності апеляційним судом (mutatis mutandis постанова Верховного Суду України від 12 жовтня 2017 року у справі № 757/49263/15-к, постановаВеликої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 237/1459/17).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 35, ч. 3 ст. 315, ч. 5 ст. 615 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Визнати неможливим розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 визначеним складом суду, роз`яснивши учасникам судового провадження та посадовим особам установи для попереднього ув`язнення, що у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , враховуючи тимчасову неможливість розгляду визначеним складом суду питання про продовження строку тримання під вартою в установленому КПК України порядку, обраний обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважати продовженим до вирішення відповідного питання визначеним складом суду у найближчому підготовчому судовому засіданні, але не більше ніж на два місяці.

Клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000060 від 27.03.2023 прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_2 про продовження строку дії запобіжних заходів та продовження строку тримання під вартою повернути до канцелярії Шевченківського районного суду м. Запоріжжя для передачі раніше визначеному складу суду головуючому судді ОСОБА_8 .

Ухвалу може бути оскаржено до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Суддя ОСОБА_1