Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1957/25

Номер провадження: 1-кс/511/708/25

13.06.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

перекладача ОСОБА_7 ,

слідчого ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , кримінальному провадженню №0000387, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2025про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця російської федерації, громадянина російської федерації, не працюючого, не одруженого, з середньою освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 332 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

13.06.2025 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000387, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

13 червня 2025 року у даному кримніальному провадженні було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за частиною 3 статті 332 КК України ОСОБА_4

На переконання слідчого, підозрюваному ОСОБА_4 належить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як на теперішній час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, що підозрюваний ОСОБА_4 ;

- може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, так як підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 9 років;

- незаконно впливати на свідка ОСОБА_9 у даному кримінальному провадженні, оскільки його покази є визначальними у даному кримінальному провадженні з метою спонукання його до відмови від дачі показів;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, приймаючи до уваги, що підозрюється у вчиненні злочину з невстановленим на даний час колом осіб, а також продовжити злочинну діяльність з огляду на існування в Україні воєнного стану..

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

Також просив одночасно призначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у виді у застави у розмірі триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , подане клопотання підтримав, просив його задовольнити. Свою позицію обгрунтував тим, що ОСОБА_4 пред`явлено обгрунтовану підозру за ч.3 ст.332 КК України, даний злочин відноситься до категорії тяжких. Підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення з корисливих мотивів, вчинив злочин у сфері недоторканності державних кордонів, отже є підстави вважати, що підозрюваний є достатньо рішучий для вчинення й інших кримінальних правопорушень. Вказане може свідчити про намір переховуватися від правоохоронних органів з урахуванням воєнного стану в Україні та нестабільним рівнем безпеки в області.

Захисники підозрюваного адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_6 також просили відмовити в задоволенні даного клопотання.

Зокрема адвокат ОСОБА_6 зазначив, що він отримав додатки до клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_4 з порушенням строків, визначених ст. 187 КПК України за годину до судового засідання. Ознайомившись з ними та клопотанням прокурора, вважає, що ОСОБА_4 висунуто необгрунтовану підозру у вчиненні злочину за ч.3 ст.332 КК України, яка не доведена наданими до клопотання доказами. ОСОБА_4 перевозив людей по Україні, заробляв гроші в такий спосіб, однак жодних дій, які б свідчили про наявність у нього умислу на перетинання кордону України в незаконний спосіб не вчиняв, підозра є надуманою.

Щодо ризиків неправомірної процесуальної поведінки ОСОБА_4 , то вони також прокурором не доведені. Подарін має міцні соціальні зв`язки в Україні, сім`ю, троє дітей, в Україні проживає з 2008 року, має посвідку на проживання, хоча є громадянином російської федерації. Його дружина на теперішній час хворіє на онкозахворювання, потребує оперативного лікування.

Підозрюваний ОСОБА_4 свою винуватість у пред`явленій йому підозрі заперечував. Суду показав, що з 12.06.2025 року перевозив двох пасажирів по Україні на прохання знайомого, який зателефонував йому із-за кордону. З якою метою ці люди їхали до кінцевого пункту йому не відомо, як і невідомо про їх наміри. Просив в задоволенні клопотання відмовити.

Нормативно -правове обгрунтування.

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам зокрема переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Суд, заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, прийшов до висновку, що належить задовольнити клопотання слідчого та обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і цей висновок суд обгрунтовує наступним.

Оцінка обгрунтованості підозри та її стислий виклад.

Так 13 червня 2025 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 3 статті 332 КК України у кримніальному провадженні №0000387, відомості по якому внесені до ЄРДР 16.05.2025 року.

Згідно з повідомленням про підозру ОСОБА_4 , вступив у попередню злочинну змову із невстановленими досудовим розслідуванням особами, у невстановлений час, дату та місці, з метою переправлення громадян України, які мають намір незаконно перетнути державний кодон України з метою уникнення мобілізації, достовірно знаючи про обмеження щодо виїзду громадян України чоловічої статі за кордон на період дії воєнного стану, введеного 24.02.2022 року відповідно до Указу Президента України № 64/2022, затвердженого Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року, який неодноразово продовжено у встановленому порядку.

Згідно розробленого плану, ОСОБА_4 мав зустріти громадян України призовного віку, які виявили бажання незаконно перетнути державний кордон України, та забезпечити їх транспортом для подальшого перевезення до визначеного місця переправлення через державний кордон України.

На виконання своєї ролі, з метою реалізації спільного злочинного плану, невстановлена досудовим розслідуванням особа, діючи за попередньою змовою групою осіб, упродовж травня - червня 2025 року, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, через месенджер «Telegram» підшукала громадян України призовного віку ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , які виявили бажання за грошові кошти незаконно перетнути державний кордон України поза пунктами пропуску.

Надалі, невстановлена досудовим розслідуванням особа, діючи за попередньою змовою групою осіб, на виконання своєї ролі, з метою реалізації спільного злочинного плану, 11.06.2025 року перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, за допомогою застосунку «Telegram» надала вказівку ОСОБА_10 та ОСОБА_9 прибути 12.06.2025 о 05:30 год. на Привокзальну площу в м. Одесі, де останніх буде зустрічати особа, яка здійснюватиме їх безпосереднє перевезення до визначеного місця переправлення через державний кордон України.

У свою чергу, ОСОБА_4 , на виконання своєї ролі, з метою реалізації спільного злочинного плану, 12.06.2025 біля 05:47 години зустрів громадян ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , на території Привокзальної площі м. Одеси та використовуючи транспортний засіб марки «SKODA OCTAVIA» з реєстраційним номером НОМЕР_1 чорного кольору, перевіз останніх до визначеного місця переправлення через державний кордон України, в с. Грабово, Кодимської територіальної громади, Подільського району, Одеської області.

У подальшому, ОСОБА_4 , з метою особистого збагачення, діючи за попередньою змовою групою осіб із невстановленими досудовим розслідуванням особами, за сприяння у незаконному переправленні осіб через державний кордон, знаходячись в с. Грабово, Кодимскої територіальної громади, Подільського району, Одеської області, отримав від ОСОБА_10 грошові кошти у сумі 50 доларів США, що станом на 12.06.2025 за офіційним курсом гривні до долару США, встановленим Національним банком України складає 2075 гривень 50 копійок та від ОСОБА_9 грошові кошти у сумі 500 доларів США, що станом на 12.06.2025 за офіційним курсом гривні до долару США, встановленим Національним банком України складає 20 755 гривень.

Після отримання грошових коштів від вищевказаних осіб, ОСОБА_4 затримано працівниками Державної прикордонної служби України та Національної поліції України.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Суд вважає, що обґрунтованість підозри на даній стадії підтверджується попередньо зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - показаннями свідка ОСОБА_9 від 16.05.2025 року, який повідомив, що він у даній справі співробітничав з правоохоронними органами з метою викриття осіб, які сприяють незаконному переміщенню осіб призовного віку через ДКУ; протоколом обшуку від 12.06.2025 року, під час якого у транспортному засобі ОСОБА_4 вилучено грошові кошти , які було отримано працівниками правоохоронних органів із загального фонду Державного бюджету України для проведення контролю за вчиненням злочину та використано у даній справі; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 12.06.2025 року, який повідомив, що з червня 2025 року пішов з військової служби у СЗЧ, а тому мав намір незаконно покинутити територію України, для чого за допомогою своєї матері знайшов контакти в месенджері, які за грошову винагородду повинні були йому в цьому допомогти і скористався ними; протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; постановами про визнання речовими доказами грошових коштів та мобільних телефонів.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри у вчиненні злочину за ч.3 ст.332 КК України, як незаконне переправлення осіб через державний кордон України, шляхом надання засобів, порад та вказівок, вчинене щодо кількох осіб з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім обгрунтованості підозри, суд, вирішуючи доцільність обрання підозрюваному такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

На доводи сторін щодо розуміння ними значення ризиків у контексті кримінального провадження суд зазначає, що ризик - це певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити в майбутньому. Отже, ризики слід вважати наявними за умови встановлення їх імовірності. Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. При встановленні ризиків суд застосовує стандарт достатності підстав вважати, що обвинувачений може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню.

Так ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст.332 КК України, яке є тяжким, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Даний злочин відноситься до категорії кримінальних правопорушень у сфері охорони державної таємниці, недоторканності кордонів, забезпечення призову та мобілізації, які в період запровадженого в Україні воєнного стану є суспільно небезпечними злочинами

Суд вважає, що з врахуванням даних про особу ОСОБА_4 , з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, і суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення, прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку суду, ризик переховування обвинуваченого ОСОБА_4 від органів досудового розслідування є реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується , суворість можливого покарання. Так, санкією ч. 3 ст. 332 КК України передбачено покарання від 7 до 9 років позбавлення волі. Отже, усвідомлюючи тяжкість покарання та невідворотність кримінальної відповідальності у випадку визнання його винуватим у майбутньому, обвинувачений може вчиняти дії, спрямовані на переховування від суду. Співставлення можливих негативних для обвинуваченого наслідків переховування у вигляді потенційного ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим.

На користь такого висновку суду свідчить і той факт, що ОСОБА_4 є громадянином російської федерації, на території України перебуває в законний спосіб на підставі посвідки на постійне проживання в Україні , виданої 20.01.2022 року.

Між тим даних щодо реєстрації ОСОБА_4 на території України суду не надано, ОСОБА_4 не працевлаштований, не має нерухомого майна на території України, суду не надано його закордонний паспорт з метою встановлення судом даних щодо перетинанння ним кордону, не підтверджено його проживання з колишньою дружиною та трьома дітьми на території України, відтак не підтверджено міцність соціальних зв`язків в Україні.

Також суд вважає, що наявний ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування .

Суд також зазначає про актуальність ризику впливу обвинуваченого ОСОБА_4 на свідків по кримінальному провадженні. Наразі провадження перебуває на початковій стадії досудового розслідування, не встановлено коло осіб, причетних до даного кримінального правопорушення, тоді як загальний порядок, встановлений КПК України, передбачає процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, спочатку на стадії досудового розслідування шляхом допиту слідчим чи прокурором.

Також слідчий суддя вважає наявним є ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, так як в період з 16.05.2025 по 12.06.2025 розуміючи протиправність своїх дій, суспільно-небезпечні наслідки та передбачаючи їх настання, добровільно від вчинення злочину не відмовився, а розробив злочинний план та дотримувався алгоритму визначених дій, з метою незаконного збагачення, тому існують підстави вважати, що особа перебуваючи на свободі може продовжити вчинення зазначених дій.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, а також враховуючи місце проживання підозрюваного в близькості біля державного кордону України вказані ризики високі і лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя людей порушено.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту неможливо, так як необхідних умов для обрання такого виду запобіжного заходу на даній стадії процесу не встановлено.

Згідно даних, встановлених судом на час розгляду даного клопотання не підтверджено наявність у підозрюваного житла та реєстрації на території України.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу , що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується ОСОБА_4 і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати підозрюваному інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя відхиляє твердження сторони обвинувачення щодо розміру застави, оскільки клопотання не містить жодних відомостей про матеріальний стан підозрюваної та її близьких осіб, наявність рухомого та нерухомого майна, відомостей про заробітну плату, тощо, а тому вказаний розмір застави буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків та не буте завідомо непомірним для неї, оскільки ЄСПЛ у своїй практиці наголошує на необхідності встановлення розміру застави, який не є надмірним і враховує індивідуальні обставини обвинуваченого.

Зокрема, у справі «Гафа проти Мальти» ЄСПЛ підкреслив, що розмір застави повинен визначатися з урахуванням особистості підсудного, його майнового стану та стосунків з поручителями. Мета застави полягає в забезпеченні явки обвинуваченого до суду, тому вона не повинна бути надмірною та має відповідати фінансовим можливостям особи.

У справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ встановив, що національні суди не врахували фінансовий стан заявниці при визначенні розміру застави, що призвело до її надмірності. Суд зазначив, що тяжкість обвинувачень не може бути єдиним фактором для обґрунтування розміру застави; необхідно також оцінювати фінансові можливості обвинуваченого.

З огляду на це, суд вважає за можливе визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 242 240,00 гривень.

Альтернативний запобіжний захід такого виду на думку суду є гарантією того, що не перебуваючи під вартою обвинувачений не ухилиться від виконання своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 176-178, 182,183, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , - задовольнити частково.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, на 60 днів, з моменту затримання, тобто з 12 червня 2025 року до 10 серпня 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 242 240,00 у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту де проживає - міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України - 10 серпня 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали було складено та проголошено 16.06.2025 року о 12 год.30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1