н/п 1-кс/766/5690/25
У Х В А Л А

про задоволення заяви про відвід

17.07.2025 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

обвинуваченого: ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5

представників потерпілого: ОСОБА_6

ОСОБА_7

під час відкритого судового засідання в залі суду в м. Херсоні, з розгляду заяви представника потерпілого ПП «УКАН» ОСОБА_6 про відвід судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_8 (кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 18.04.2023 під №0000610) за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 289 КК України), -

в с т а н о в и в:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою

У провадженні Херсонського міського суду Херсонської області (головуючий суддя ОСОБА_8 ) перебуває кримінальне провадження з обвинувальним актом щодо ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 289КК України.

На розгляд судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 у передбаченому ч. 1 ст. 81 КПК України надійшла заява представника приватного підприємства «УКАН» адвоката ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_8 .

В обґрунтування заяви зазначено, що суддя ОСОБА_8 є учасником дисциплінарного провадження за скаргою потерпілої сторони у Вищій раді правосуддя та в процесі здійснення відповідного провадження надає пояснення в яких заявляє про те, що дисциплінарна скарга є засобом тиску на нього. В таких умовах, суддя ОСОБА_8 не є неупередженим та об`єктивним та виходячи з власної ж позиції судді, наданої у поясненнях до Вищої ради правосуддя, не є вільним від будь-яких заходів впливу і це є офіційною позицією судді. Сторона потерпілого не вважає подану дисциплінарну скаргу засобом тиску на суддю, а вважає її єдиним законним способом відреагувати на порушення судді ОСОБА_8 у справі та звернути на це увагу дисциплінарного органу, (враховуючи, що заява про відвід судді з таких підстав була залишена без задоволення іншим суддею Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_9 ухвалою від 16.12.2024 року, а право на апеляційне оскарження окремих рішень чи дій судді ОСОБА_8 до Херсонського апеляційного суду під час судового розгляду не передбачено КПК України). В цілому поведінка судді ОСОБА_8 у судовому процесі та поза ним (зокрема у поясненнях до Вищої ради правосуддя, де суддя ОСОБА_8 висловлює упереджено негативне ставлення до сторони потерпілого) не сприяє підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі. Суддя ОСОБА_8 має упереджено-позитивне ставлення до обвинуваченого ОСОБА_4 оскільки неодноразово ухвалював рішення на його користь, без наведення достатніх підстав для прийняття таких рішень, піддававши сумніву та ревізії рішення судів вищої інстанції, а також з істотними порушенням вимог кримінального процесуального закону, що полягало у встановленні без клопотань учасників судового провадження запобіжного заходу у вигляді застави особі щодо якої вже було встановлено заставу апеляційною інстанцією чим суддя ОСОБА_8 самовільно вдався до аналізу та ревізії рішення про застосування запобіжного заходу обраного вищестоящою інстанцією (ухвала від 24.09.2024) - підпункт «а» п. 1 ч. 1 ст. 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», інше істотне порушення норм процесуального права під час здійснення правосуддя.

Оскільки сторони у справі не довіряють судді ОСОБА_8 у розгляді справи №766/15049/24 за обвинуваченням, зокрема стороною потерпілого в особі представників ПП «УКАН», а також прокурором у справі судді ОСОБА_8 заявлявся відвід. Порушення вимог КПК України двічі встановлювалися Херсонським апеляційним судом при скасуванні ухвал судді Арчакова. Справа має значний суспільний резонанс та перебуває в полі зору засобів масової інформації, а існуюче дисциплінарне провадження відносно судді за скаргою учасника справи не сприяє обставинам, за яких би можна було стверджувати про об`єктивний та неупереджений розгляд справи суддею ОСОБА_8 .

Вважає, що у тій правовій ситуації, яка складається у справі №766/15049/24, маючи позитивне упереджене ставлення до обвинуваченого у справі, а також негативне упереджене ставлення до сторони потерпілого, розгляд справи суддею ОСОБА_8 як об`єктивним та неупередженим судом є неможливим, внаслідок чого суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_8 підлягає відводу.

ІІ. Позиції сторін кримінального провадження

Представник потерпілого ОСОБА_6 під час судового засідання заяву про відвід судді підтримав, просив суд її задовольнити. Додатково зазначив, що всі підстави, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_8 лише у своїй сукупності створюють переконання в упередженому ставленні судді до сторони потерпілої особи, а поведінка судді під час судового розгляду є завідомо неприпустимою, що підриває авторитет до судової гілки влади в цілому.

Представник потерпілого ОСОБА_7 наполягав на задоволенні заяви про відвід, акцентувавши увагу суду на тій обставині, що кримінальне провадження має значний суспільний резонанс, тоді як процесуальна поведінка судді і необхідність у подальшому прийняття рішення за умови відкритого дисциплінарного провадження, а можливо факту притягнення до відповідальності, ставить під сумнів можливість прийняття ним неупередженого рішення у даному кримінальному провадженні.

Прокурор позицію сторони потерпілої особи підтримав, вважав за необхідне заяву про відвід задовольнити, оскільки події, які супроводжують розгляд даного кримінального провадження набули характер систематичних і які у свою чергу свідчать про вірогідне прийняття рішення за наявності конфлікту, обумовленого наявністю дисциплінарної скарги щодо судді ОСОБА_8 .

Захисник ОСОБА_5 заперечив проти заяви представника про відвід судді ОСОБА_8 , вважаю що остання в першу чергу є свідченням незгоди з прийнятими рішеннями судді, відведення судді у подальшому може створити передумови до постійного зміну складу суду, поки розгляд справи не буде відбуватись у складі, який по всіх критеріях відповідає оцінці сторони потерпілої особи.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечив проти наявності підстав для відводу судді ОСОБА_8 .

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заявленого відводу з огляду на наступне.

ІІІ. Встановлені судом обставини

Так на обґрунтування своєї позиції представник потерпілого надав наступні документи:

- дисциплінарну скаргу щодо судді ОСОБА_8 від 24.01.2025

- копію ухвали Херсонського апеляційного суду від 04.11.2024, відповідно до якої ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 24.09.2024 скасовано, продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_4 з раніше визначеним розміром застави в розмірі 7570000 гривень, ОСОБА_4 взято під варту в залі суду;

- копію ухвали Херсонського апеляційного суду від 03.12.2024, відповідно до якої ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 07.11.2024 скасовано, продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_4 з раніше визначеним розміром застави в розмірі 7570000 гривень.

IV. Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали

Відповідно до ст. 75 КПК України, законом передбачено вичерпний перелік обставин, які виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Заявляючи судді відвід представник потерпілого ОСОБА_6 посилається на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, яким передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») вимога «безсторонності» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Тобто, наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критерієм.

Жодний факт, яким створюється навіть підозра у втручанні у процес правосуддя, не повинен мати місця. Сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та неупередженості суддів розгляді даної справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

Другим показником Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23 визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах. Перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

У рішенні ЄСПЛ «Skrlj v. Croatia» Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-який служитель Феміди, щодо якого є підстави сумніватися в неупередженості, повинен усунутися від розгляду справи. У рішеннях в справах «Ветштайн проти Швейцарії» Європейським судом з прав людини зазначалось, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

У постанові Великої палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі №908/137/18 зроблено висновок, що наявність безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява №11/1987/134/188, §46). Згідно з об`єктивним критерієм Велика палата Верховного Суду зазначила, що необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані. Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Проте, заява судді-доповідача у даній справі про відвід від розгляду справи була задоволена Великою палатою Верховного Суду, з тих підстав, щоб за суб`єктивним критерієм з боку стороннього спостерігача не виникали сумніви у неупередженості судді-доповідача під час вирішення справи.

Таким чином, сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та упередженості судді при розгляді справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі та сумніву щодо реалізації права особи на справедливий судовий розгляд.

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»). Таким чином, об`єктивність розгляду справи, а отже вирішення її на основі суворого додержання законності забезпечується її розглядом суддею, щодо якого відсутні сумніви, в тому числі у стороннього спостерігача, в його неупередженості та безсторонності.

Судом приймається до уваги, що право як обвинуваченого, так і потерпілого на справедливий суд закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У той же час з наведених представником потерпілого обставин, судом не вбачається ознак об`єктивної безсторонності ОСОБА_8 , оскільки беззаперечних доказів цьому не надано, а факт скасування прийнятих рішень і фактична незгода з ними з боку потерпілої сторони не може бути безумовною підставою для задоволення заяви про відвід.

На противагу викладеному, з огляду на заявлені всіма сторонами даного кримінального провадження обставини, суд вважає, що суддя ОСОБА_8 не був позбавлений можливості скористатись правилом «самовідводу», враховуючи ті самі Бангалорські принципи, проте відповідним правом не скористався, тоді як підстави для відводу за суб`єктивним критерієм мають місце.

Враховуючи викладене, суд вважає, що при розгляді заяви про відвід судді ОСОБА_8 у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона потерпілого має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Керуючись ст. ст. 75, 80, 81, 371, 372, 376 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву представника потерпілого приватного підприємства «УКАН» ОСОБА_6 про відвід судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_8 задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 18.04.2023 під №0000610 (справа №766/15049/24), за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 289 КК України передати до канцелярії Херсонського міського суду Херсонської області з метою визначення складу суду в порядку ч. 3 ст. 35 КПК України для розгляду даного кримінального провадження.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_10