ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 446/1917/16-к

провадження № 51 - 2749 км 22

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати

Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

у режимі відеоконференції:

представника потерпілої ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7

розглянув у відкритому судовому засіданні провадження за касаційною скаргою представника потерпілої ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу судді Львівського апеляційного суду від 27 вересня 2024 року, якою повернуто його апеляційну скаргу на ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 29 серпня 2024 року у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_9 .

Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини

Жовківський районний суд Львівської області ухвалою від 29 серпня 2024 року відмовив у задоволенні клопотання представника потерпілої ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_6 про виправлення описки у вироку Жовківського районного суду Львівської області від 02 жовтня 2019 року стосовно ОСОБА_9 .

Не погоджуючись із цим рішенням, представник потерпілої ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу.

Суддя Львівського апеляційного суду ухвалою від 27 вересня 2024 року на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) повернув зазначену апеляційну скаргу.

Вимоги касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі представник потерпілої ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_6 , не погоджуючись із рішенням судді суду апеляційної інстанції через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить ухвалу скасувати та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Свої вимоги представник мотивує тим, що суддя апеляційного суду безпідставно повернув його апеляційну скаргу через пропуск строку, так як апеляційну скаргу на ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 29 серпня 2024 року він подав до суду першої інстанції 05 вересня 2024 року засобами поштового зв`язку, тобто в межах строку на апеляційне оскарження.

Позиції учасників судового провадження

Представник потерпілої та захисник підтримали касаційну скаргу та просили її задовольнити.

Прокурор заперечив проти задоволення касаційної скарги.

Мотиви Суду

За змістом ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставою для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції є, зокрема, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, тобто таке порушення, яке згідно з вимогами ч. 1 ст. 412 цього Кодексуперешкодило чи могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

У касаційній скарзі представник потерпілої ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_6 покликається на незаконність ухвали судді апеляційного суду про повернення його апеляційної скарги, з якими колегія суддів касаційного суду не погоджується з огляду на таке.

Вимогами ст. 370, ч. 2 ст. 418 КПК встановлено, що ухвала суду апеляційної інстанції повинна бути законною, обґрунтованою та вмотивованою.

Положеннями ст. 24 КПК визначено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, а також на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується його прав, свобод, законних інтересів, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Системне тлумачення норм КПК свідчить про те, що положення процесуального закону про строки регламентують їх тривалість, порядок обчислення та наслідки закінчення цих строків. У кримінальному процесуальному законодавстві України строки встановлюються, продовжуються і поновлюються. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При визначенні початку обчислення строку важливо точно знати момент, з якого починається його перебіг.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга на інші ухвали суду першої інстанції може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення.

За загальним правилом цей строк обчислюється з моменту оголошення судового рішення. Виключенням із цього правила є випадок, коли ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. У такому разі строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно із п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК, якщо апеляційну скаргу подано після закінчення встановленого законом терміну й особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку, або суд апеляційної інстанції за заявою цієї особи не знайде підстав для його поновлення, така скарга підлягає поверненню.

Як убачається з матеріалів провадження, Жовківський районний суд Львівської області ухвалою від 29 серпня 2024 року відмовив у задоволенні клопотання представника потерпілої ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_6 про виправлення описки у вироку Жовківського районного суду Львівської області від 02.10.2019 року стосовно ОСОБА_9 .

Представник потерпілої ОСОБА_6 , не погоджуючись із цим рішенням, оскаржив його до суду апеляційної інстанції.

Суддя-доповідач Львівськогоапеляційного суду ухвалою від 27 вересня 2024 року, керуючись п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК, повернув представнику потерпілої його апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції від 29 серпня 2024 року, оскільки скаржник пропустив строк на апеляційне оскарження, визначений положенням ст. 395 цього Кодексу, та не порушив питання про його поновлення.

Мотивуючи прийняте рішення, суддя апеляційного суду вказав на те, що 05 вересня 2024 року був останнім днем подачі апеляційної скарги, натомість адвокат ОСОБА_6 як представник потерпілої ОСОБА_8 подав складену 04 вересня 2024 року апеляційну скаргу до суду лише 12 вересня 2024 року, і не надав підтверджень про скерування апеляційної скарги засобами поштового зв`язку.

Представник потерпілої не погодився з рішенням судді суду апеляційної інстанції та подав касаційну скаргу з наведенням відповідного обґрунтування своєї незгоди з оскаржуваним рішенням. При цьому скаржник на підтвердження своїх доводів щодо подання апеляційної скарги в межах строку на апеляційне оскарження долучив до касаційної скарги поштову квитанцію (фіскальний чек) та копію трекінгу відстеження відправлення поштової кореспонденції.

Із зазначених документів дійсно вбачається, що 05 вересня 2024 року було відправлено поштову кореспонденцію до райсуду у м. Жовква Львівської області, яку отримано 10 вересня 2024 року.

Однак із цих документів неможливо встановити, що ця поштова кореспонденція була відправлена адвокатом ОСОБА_6 і що це поштове відправлення містило його апеляційну скаргу, подану в інтересах потерпілої ОСОБА_8 , на ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 29 серпня 2024 року.

Інших доказів на підтвердження своїх доводів представник потерпілої не надав, матеріали провадження також їх не містять.

За цих обставин колегія суддів не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги.

Керуючись статтями 441, 442 КПК, Суд

постановив:

касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу судді Львівського апеляційного суду від 27 вересня 2024 року, якою повернуто його апеляційну скаргу на ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 29 серпня 2024 року у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_9 , - без зміни.

Постанова набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3