Справа № 953/4636/23
н/п 1-кс/953/3031/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" квітня 2025 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000426 від 04 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 204 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова,-

В С Т А Н О В И В :

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000426 від 04 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 204 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова.

В обґрунтування клопотання зазначає, що 18 жовтня 2023 року слідчим СУ ГУ НП в Харківській області в ході обшуку приміщення за адресою: м. Харків, проспект Гагаріна, 24, було виявлено та вилучено ряд майна, зокрема, алкогольні напої.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2023 року справі № 953/4636/23 в кримінальному провадженні № 0000426 від 04 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 190, частиною першою статті 204 КК України було задоволено клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна, вилученого в ході обшуку приміщення за адресою: м. Харків, проспект Гагаріна, 24, та накладено арешт на це майно.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначав, що вказані речі та документи необхідні органу досудового розслідування для проведення експертних досліджень та доведення фактів, які підлягають доведенню в ході досудового розслідування. Однак з моменту вилучення майна мінуло майже рік, а вилучені речі безпідставно утримуються органом досудового розслідування, при цьому жодні слідчі чи процесуальні дії із зазначеним майном проведені не були.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 30 квітня 2024 року було задоволено клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 , скасовано арешт майна з частини вилученого в ході обшуку майна, а саме - ноутбуку торговельної марки «HP 3168NGW» серійний номер № «CDN 7375Q49» із зарядним пристроєм, грошових коштів в сумі 2 295,00 гривень та серверу відеоспостереження торговельної марки «Ajhua», серійний номер «1E03099PATTNRYH». В іншій частині арешт залишився чинним. До цього часу власник майна клопотань про повернення майна не заявляв, вилучені речі є речами із встановленим терміном зберігання, зі спливом якого останні не можна споживати. Власнику майна не відомо у якому стані на даний час перебувають вилучені речі, їх зберігання доручено Товариству з обмеженою відповідальністю «ТД Ресурс» (код за ), яким не було внесено місце зберігання алкогольних напоїв, тютюнових виробів та інших підакцизних товарів до Єдиному державного реєстру місць зберігання, що свідчить про можливе зберігання майна без дотримання умов зберігання, визначених чинним законодавством України. Крім того, між ГУ НП в Харківській області із ТОВ «ТД Ресурс» не було укладено жодних договорів на зберігання майна, в тому числі вилученого у ФО-П ОСОБА_3 в ході обшуку майна, що свідчить про те, що в разі знищення та пошкодження майна у останнього не буде права на відшкодування шкоди, завданої недбалими діями посадових осіб ТОВ «ТД Ресурс». Також звертає увагу на той факт, що зберігання майна ТОВ «ТД Ресурс» здійснює безоплатно, тобто надаючи неправомірну вигоду посадовим особам СУ ГУ НП в Харківській області.

Вказує, що за час проведення досудового розслідування жодній особі не повідомлено про підозру. Під час розгляду попереднього клопотання про скасування арешту майна було встановлено, що органом досудового розслідування проведено дослідження виключно декількох одиниць вилучених товарів, а саме алкогольних напоїв в упаковці «Тетра-Пак», однак експертні дослідження проводились щодо майна, вилученого за іншою адресою та у іншої особи, що не свідчить про вчинення кримінального правопорушення ФО-П ОСОБА_3 . Натомість утримання майна, вилученого у ФО-П ОСОБА_3 , зокрема, алкогольних напоїв у скляних пляшках із надписами «Duty free only» та інших у скляних пляшках, без проведення слідчих чи інших процесуальних дій протягом більше ніж півтора року з моменту вилучення майна, вважає протиправним. Зазначене свідчить про те, що інтерес у органу досудового розслідування до розслідування обставин цього правопорушення пропав, а це в свою чергу дає підстави стверджувати про можливість скасування арешту майна.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. 29 квітня 2025 року через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі, зазначив, що заперечує проти задоволення клопотання.

Від слідчого надійшла заява про розгляд клопотання без його участі, заперечує проти задоволення вказаного клопотання.

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України неявка слідчого та прокурора не перешкоджає розгляду клопотання.

В судове засідання ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_4 не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, про причини неявки не повідомили, будь - яких заяв та клопотань не подавали.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.

Дослідивши всі надані до суду матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000426 від 04 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 204 КК України.

18 жовтня 2023 року в межах вказаного кримінального провадження, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 16 жовтня 2023 року, було проведено обшук в приміщенні за адресою: м. Харків, проспект Гагаріна, 24, магазин «Купец», в ході якого виявлено та вилучено майно.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2023 року, задоволено клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 , подане у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000426 від 04.08.2022, накладено арешт на майно, шляхом заборони відчуження, розпорядження та/або користування,вилучене 18.10.2023 в період часу з 10.00 до 19.00, в ході обшуку в магазині «Купец», розташованому в нежитлових приміщеннях за адресою: м. Харків, проспект Гагаріна, 24, зокрема, пляшки з рідиною.

Постановою слідчого від 19 жовтня 2023 року вказане майно визнано речовими доказами.

Доказів на підтвердження того, що вказане майно не є речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000426 від 04.08.2022 або перестали існувати підстави для арешту даного майна наразі до суду не представлено.

Частиною 2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою: 1)забезпечення збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Частиною другої даної статі передбачено, що клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Задовольняючи клопотання прокурора та накладаючи арешт на нерухоме майно слідчий суддя керувався вимогами статей 170-173КПК України та дійшов висновку про наявність достатніх даних, які вказують на обґрунтованість доводів органу досудового розслідування про накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, адже у разі не накладення арешту існують ризики його знищення пошкодження.

Слідчий суддя зауважує, що реалізація права на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна обумовлена не тим, що відповідний суб`єкт не погоджується із застосованим заходом забезпечення кримінального провадження. Інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст.174 КПК України - необґрунтованістю його накладення та відсутності подальшої потреби в ньому.

Поряд з цим варте уваги те, що ухвала слідчого судді від 01 листопада 2023 року у справі №953/4636/23 була оскаржена в апеляційному порядку та за результатом розгляду, колегією суддів Харківського апеляційного суду була постановлена ухвала від 23 листопада 2023 року, якою ухвалу слідчого судді від 01 листопада 2023 року визнано законною та обґрунтованою та залишено без змін.

В ході розгляду клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту, ним не доведені обставини, які б давали підстави вважати, що на даний час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, крім того адвокатом не доведено необґрунтованості накладення такого арешту.

В свою чергу, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке обмеження для виконання завдань кримінального провадження, а також завдань арешту майна, визначених в абз.2 ч.1 ст.170 КПК України.

На думку слідчого судді, таке втручання органів досудового розслідування у право власності особи, є розумним та пропорційним меті кримінального провадження.

Вказане не позбавляє заявника у разі наявності обґрунтованих підстав звертатись до слідчого судді чи суду повторно з даними клопотаннями.

Таким чином, відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України станом на теперішній час відсутні підстави для скасування арешту.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 107, 174, 309, 372, ч.2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000426 від 04 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 204 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.11.2023 по справі №953/4636/23, н/п 1-кс/953/8501/23.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1