печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Рівненської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

12 травня 2025 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Рівненської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон IPhone 14 Pro (IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 ) з сім-карткою НОМЕР_3 , що належить директору ТОВ «С.С.СКАФОЛДІНГ» () ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

21 травня 2025 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001371 від 16.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стали матеріали Департаменту стратегічних розслідувань НП України з приводу того, що службові особи ІНФОРМАЦІЯ_4 та підпорядкованих підрозділів, із залученням посадових осіб комерційних підприємств, розробили схему привласнення бюджетних грошових коштів під час здійснення закупівлі дров паливних, ліжок армійський та проведення капітальних ремонтів військових об`єктів в умовах воєнного стану.

В ході досудового розслідування встановлено, що начальник Харківського квартирно - експлуатаційного управління, (Далі - Харківське КЕУ), яке розташоване за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Сковороди Григорія (Пушкінська), б. 61 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично мешкає: АДРЕСА_3 , зловживаючи службовим становищем, діючи умисно, організував схему привласнення бюджетних коштів, виділених на закупівлю ліжок армійських, шляхом укладання прямих договорів без проведення процедур відкритих торгів у системі публічних закупівель «Прозорро», із залученням до організації поставок підконтрольних суб`єктів господарської діяльності (Далі - СГД) за цінами, що значно перевищують середньоринкові.

Таким чином, ОСОБА_5 , для досягнення своїх цілей, маючи значний вплив на своїх підлеглих працівників, використовуючи власний авторитет, надав вказівки уповноваженій особі з проведення закупівель Харківського КЕУ ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_5 , зареєстрована: АДРЕСА_4 , місце мешкання: АДРЕСА_5 , про проведення фіктивного (формального) моніторингу ринкових цін на ліжка армійські та прийняття рішень щодо проведення у 2023 році зукупівель без проведення процедури відкритих торгів з використанням системи публічних закупівель «Прозоро», обґрунтовуючи це нагальною потребою, використовуючи постанову КМУ № 1275 від 11.11.2022 та 1178 від 11.10.2022, а також приховання від публічного доступу інформації про СГД на порталі публічних закупівель «Прозорро» (зазначено, як учасник оборонних закупівель).

Таким чином, протягом 2023 року, за вказівкою ОСОБА_5 та сприянням ОСОБА_6 , між Харківським КЕУ та низкою підконтрольних СГД укладено 10 договорів на постачання ліжок армійський за цінами, що значно перевищують середньоринкові, зокрема укладено 2 договори на загальну суму понад 40 млн з ТОВ «С.С.СКАФОЛДІНГ», , юридична та фактична адреса: Харківська обл., м. Харків, вул. Велика Панасівська, 129, за ціною 5 751,00 грн з ПДВ за 1 одиницю товару, а також укладено 8 договорів з СГД, відомості стосовно яких скрито (зазначено, як учасник оборонних закупівель), за ціною 5 196,00 - 5 751,00 грн з ПДВ за 1 одиницю товару.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що до вчинення даного кримінального правопорушення причетні посадові особи ТОВ «С.С.СКАФОЛДІНГ», , юридична та фактична адреса: Харківська обл., м. Харків, вулиця Велика Панасівська, будинок 129.

Також у ході слідства 29.04.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва, постановленої 22.04.2025 у справі № 757/17886/25-к проведено обшук за місцем знаходження ТОВ «С.С.СКАФОЛДІНГ» () за адресою: м. Харків, вулиця Велика Панасівська, будинок 129 за результатами якого вилучено речі та предмети, які не входили до переліку речей, дозвіл на відшукання яких прямо надано ухвалою слідчого судді, проте відносно яких у сторони обвинувачення існують обґрунтовані підстави вважати, що вилучене майно використовувалось як засоби та знаряддя вчинення злочину та містить відомості, які можуть бути використані, як доказ у кримінальному провадженні, а саме: мобільний телефон IPhone 14 Pro (IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 ) з сім-карткою НОМЕР_3 , що належить директору ТОВ «С.С.СКАФОЛДІНГ» () ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У зв`язку з вищевикладеним 29.04.2025 постановою слідчого наведені предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на предмети, вилучені 29.04.2025 за результатами проведення обшуку за місцем знаходження ТОВ «С.С.СКАФОЛДІНГ» () за адресою: м. Харків, вулиця Велика Панасівська, будинок 129.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що 29.04.2025 постановою слідчого наведені предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Рівненської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон IPhone 14 Pro (IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 ) з сім-карткою НОМЕР_3 , що належить директору ТОВ «С.С.СКАФОЛДІНГ» () ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1