Справа №585/4605/24 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/69/25 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - бездіяльність слідчого, прокурора
УХВАЛА

Іменем України

17 квітня 2025 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 585/4605/24 за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 15.11.2024 щодо відмови в задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб Роменського РВП ГУНП в Сумській області,

установила:

В поданій апеляційній скарзі заявник ОСОБА_7 просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді як незаконну, оскільки вимоги його скарги в частині внесення до ЄРДР додаткових даних в межах кримінального провадження № 0000222 за ч. 1 ст. 172 КК не розглянуті слідчим суддею по суті, а інші вимоги його скарги напряму охоплюються положеннями ст. 303 КПК.

04.11.2024 до Роменського міськрайонного суду Сумської області від ОСОБА_8 надійшла скарга, в якій він просив зобов`язати посадових осіб Роменського РВП ГУНП в Сумській області внести до ЄРДР додатково в межах кримінального провадження № 0000222 за ч. 1 ст. 172 КК дані про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364-1 КК, та продовжити досудове розслідування, зобов`язавши дізнавача ОСОБА_9 витребувати від ТОВ «Таланпром» копії документів згідно його клопотання від 24.10.2024.

Ухвалою слідчого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 15.11.2024 у задоволенні вказаної скарги ОСОБА_8 було відмовлено. Своє рішення слідча суддя суду першої інстанції умотивувала тим, що вимоги ОСОБА_8 в частині внесення до ЄРДР додаткових даних вже були предметом судового розгляду в межах розгляду його скарги на закриття кримінального провадження і їх повторний розгляд є недоцільним, а інші вимоги його скарги не підлягають оскарженню в порядку ст. 303 КПК.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 395 КПК, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а згідно п. 3 ч. 2 цієї статті апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її проголошення, а пропущений із поважних причин процесуальний строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК).

Оскільки ОСОБА_8 не був присутнім при судовому розгляді, копію ухвали слідчої судді отримав 26.11.2024, а вже 29.11.2024 подав апеляційну скаргу, тому строк апеляційного оскарження ухвали слідчої судді підлягає поновленню, оскільки цей процесуальний термін пропущений з поважних (об`єктивних) причин.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, від прокурора ОСОБА_10 надійшла письмова заява про розгляд апеляційної скарги у його відсутність, а від заявника ОСОБА_8 будь-яких клопотань, у тому числі і про відкладення апеляційного розгляду, до суду апеляційної інстанції не надходило, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд апеляційної скарги у відсутність сторін провадження, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчої судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вказана вище апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Зокрема, відповідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав та свобод і можливість оскаржити до суду рішення, дії та бездіяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб; кожен має право будь-якими, не забороненими законом засобами, захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань, згідно ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК та інших законів України (ч. 1-2 ч. 1 КПК), а завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

Належна правова процедура це форма здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя, а застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії, і надалі діяли в межах наданих їм повноважень.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням, і для здійснення цього завдання КК визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (ст. 1 КК).

Під час кримінального провадження слідчий суддя, прокурор, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а у випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу (ч. 1, 6 ст. 9 КПК).

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК, а судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні належить до повноважень слідчого судді у порядку, передбаченому КПК (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК).

Основним призначенням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів осіб, які приймають участь в кримінальному процесі, та забезпечення законності провадження у справі на стадії досудового розслідування. Це зумовлює специфічний характер виконуваної ним кримінальної процесуальної функції, а саме: забезпечення законності та обґрунтованості обмеження конституційних прав і свобод людини на стадії досудового розслідування кримінального провадження. При цьому досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності (п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, серед іншого, заявником.

Слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР; досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з МВС України, СБУ, НАБУ, ДБР, органом БЕБ України; слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення, відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Якщо відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР внесені прокурором, він зобов`язаний протягом п`яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування (ч. 1, 4, 7 ст. 214 КПК).

Приписи вказаної норми КПК дійсно носять імперативний характер, тобто не підлягають широкому тлумаченню та будь-які виключення з них не допускаються, але за певних умов, а саме, окрім того, що зміст зазначеної норми процесуального закону не передбачає обов`язку слідчого, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ним заяви, зокрема й ті, що фактично не містять у собі відомостей про склад конкретного кримінального правопорушення, передбаченого чинним законом України про кримінальну відповідальність, оскільки ураховуючи вимоги ч. 1 ст. 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад конкретного кримінального правопорушення, передбаченого КК. При цьому згідно ч. 1 ст. 11 КК кримінальним правопорушенням є передбачене КК суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

У межах процедури оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, дізнавач, прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого, дізнавача, прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР. При цьому необхідно враховувати, як зазначалось вище, що до ЄРДР вносяться не будь-які заяви чи повідомлення фізичних чи юридичних осіб, які надходять до органів досудового розслідування чи прокуратури, а лише відомості про конкретне кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення (ч. 5 ст. 214 КПК).

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, дізнавачем СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області здійснюється розслідування кримінального провадження № 0000222 від 14.06.2023 за ч. 1 ст. 172 КК за фактом грубого порушення законодавства про працю з боку посадових осіб ТОВ «Таланпром» у зв`язку з незаконним звільненням ОСОБА_8 з роботи.

23.10.2024 ОСОБА_8 звернувся до Роменського РВП ГУНП в Сумській області із заявою, в якій просив внести в межах кримінального провадження № 0000222 від 14.06.2023 додатково відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 364-1 КК, вчинене директором ТОВ «Таланпром» ОСОБА_11 , оскільки остання як при першому незаконному звільненні з роботи 24.01.2021, так і при другому (примушенню до звільнення) його з роботи в квітні 2022 року зловживала своїми службовими повноваженнями, грубо порушила п. 2 ст. 12 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану».

Листом дізнавача СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області від 25.10.2024 за № 38229/52-2024 заявник ОСОБА_8 був повідомлений про те, що в провадженні органу дізнання знаходиться кримінальне провадження № 0000222 від 14.06.2023 за ч. 1 ст. 172 КК стосовно грубого порушення законодавства про працю посадовими особами ТОВ «Таланпром», яка згідно ст. 12 КК є кримінальним проступком, тоді як заява ОСОБА_8 від 23.10.2024 стосується внесення додаткових відомостей до даного кримінального провадження за ч. 1 ст. 364-1 КК, яке є нетяжким злочином, що не передбачене КПК.

Здійснивши розгляд скарги і відмовивши в її задоволенні, слідча суддя суду першої інстанції дійшла висновку, що порушені ОСОБА_8 питання були предметом розгляду в кримінальному провадженні за скаргою останнього про скасування постанови дізнавача СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області про закриття кримінального провадження № 0000222 від 14.06.2023 за ч. 1 ст. 172 КК, тому повторний розгляд одних і тих же вимог не є доцільним і чинним КПК не передбачений.

Разом з тим, наведені вище висновки слідчої судді суду першої інстанції не у повній мірі відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, належним чином не умотивовані та не грунтуються на вимогах кримінального процесуального закону і закону України про кримінальну відповідальність.

Так, первинний аналіз змісту письмової заяви ОСОБА_8 від 23.10.2024 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364-1 КК, дає підстави стверджувати, що вона адресована уповноваженій на внесення відомостей до ЄРДР особі компетентного органу, містить викладення обставин (час, місце, учасники подій, наслідки тощо), які, на його думку, вказують на вчинення певною службовою особою директором ТОВ «Таланпром» ОСОБА_11 діянь, за які КК встановлена кримінальна відповідальність, а також ця заява містить посилання на попередню правову кваліфікацію передбачену законом України про кримінальну відповідальність.

Колегія вважає, що зазначених в заяві ОСОБА_8 даних достатньо для внесення відомостей до ЄРДР та їх подальшої детальної перевірки компетентними особами в процесуальному порядку в межах досудового провадження.

Окрім того, за змістом ч. 4 ст. 218 КПК саме на початку розслідування слідчий перевіряє наявність вже розпочатих досудових розслідувань щодо того ж кримінального правопорушення. У разі якщо буде встановлено, що іншим слідчим органу досудового розслідування або слідчим іншого органу досудового розслідування розпочато кримінальне провадження щодо того ж кримінального правопорушення, слідчий передає слідчому, який здійснює досудове розслідування, наявні у нього матеріали та відомості, повідомляє про це прокурора, потерпілого або заявника та вносить відповідні відомості до ЄРДР. Якщо під час досудового слідства буде встановлено, що особа вчинила кримінальний проступок за відсутності в її діях складу злочину, слідчий за погодженням із прокурором надсилає матеріали кримінального провадження керівнику органу дізнання з урахуванням підслідності. Якщо при здійсненні дізнання буде встановлено, що особа вчинила злочин, дізнавач за погодженням із прокурором надсилає матеріали кримінального провадження керівнику органу досудового розслідування з урахуванням підслідності.

Тобто, саме на початку досудового розслідування, що розпочинається лише після внесення відомостей до ЄРДР, перевіряється наявність вже розпочатих досудових розслідувань щодо того ж кримінального правопорушення та, в разі їх встановлення, уповноважена особа органу досудового розслідування за погодженням із прокурором передає такі матеріали провадження за підслідністю.

Вказані вище обставини і вимоги кримінального процесуального закону були залишені поза увагою слідчою суддею суду першої інстанції, хоч письмова заява ОСОБА_8 і містить достатньо первинних відомостей про ймовірне кримінальне правопорушення, склад якого встановлений КК, про що вказують об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, тобто існують докази, що підтверджує реальність конкретної події і складу ймовірного кримінального правопорушення.

Що стосується доводів апеляційної скарги ОСОБА_8 про зобов`язання дізнавача витребувати копії документів згідно його клопотання, то колегія суддів вважає їх необґрунтованими і такими, що задоволенню не підлягають, оскільки вони не відповідають вимогам кримінального процесуального закону.

Зокрема, положеннями ч. 1 ст. 303 КПК передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності органів досудового слідства чи прокурора які можуть бути оскаржені під час досудового провадження, який розширеному тлумаченню не підлягає.

На досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій особою, які відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником (п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК), перелік слідчих (розшукових) дій закріплений у главі 20 КПК: 1) допит, у тому числі: одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб (ст. 224), допит свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні (ст. 225), допит малолітньої або неповнолітньої особи (ст. 226), допит у режимі відеоконференції під час досудового розслідування (ст. 232); 2) пред`явлення для впізнання: особи (ст. 228), речей (ст. 229), трупа (ст. 230), у тому числі пред`явлення для впізнання осіб чи речей у режимі відеоконференції під час досудового розслідування (ст. 232); 3) обшук (ст. 233-236); 4) огляд місцевості, приміщення (в тому числі житла чи іншого володіння особи), речей та документів (ст. 237), трупа (ст. 238), огляд трупа, пов`язаний з ексгумацією (ст. 239), місця вчинення кримінального правопорушення (п. 2 ч. 2 ст. 520); 5) слідчий експеримент (ст. 240); 6) експертизи (ст. 242); 7) освідування особи (ст. 241); 8) отримання зразків для експертизи (ст. 245).

Підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК), а істотними є такі порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення і забезпечити права і законні інтереси учасників провадження (ч. 1 ст. 412 КПК).

Оскаржене рішення слідчої судді суду першої інстанції підлягає скасуванню через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а після його скасування колегія суддів вважає за необхідне постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_8 , задовольнивши таким чином його апеляційну скаргу частково, відмовивши в іншій частині з наведених вище підстав.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Поновити заявнику ОСОБА_12 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчої судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 15.11.2024.

Ухвалу слідчої судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 15.11.2024 щодо відмови заявнику ОСОБА_12 у задоволенні його скарги на бездіяльність посадових осіб Роменського РВП ГУНП в Сумській області скасувати через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та постановити нову ухвалу.

Скаргу ОСОБА_13 на бездіяльність службових осіб Роменського РВП ГУНП в Сумській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену службову особу Роменського РВП ГУНП в Сумській області в порядку ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 364-1 КК за заявою ОСОБА_8 від 23.10.2024, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику відповідний витяг з ЄРДР.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4