печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного 11.12.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/56264/23-к у кримінальному провадженні № 0001195, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001195 від 06.10.2020, накладеного 11.12.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/56264/23-к, а саме з: земельної ділянки з кадастровим номером :22:002:0450, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 110, що на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначає, що вказаний арешт є необґрунтованим, оскільки ОСОБА_3 є добросовісним набувачем.

Особа, що звернулась із клопотанням - ОСОБА_3 , повідомлений про місце, дату та час розгляду справи належним чином в судове засідання не з`явився.

Прокурор у кримінальному провадженні - прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , повідомлений про місце, дату тат час розгляду справи належним чином, в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти вимог клопотання заперечив, вазами, що арешт накладено обґрунтовано, досудове розслідування триває, а отже потреба у накладенні арешту не відпала.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, надходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001195 від 06.10.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 368 КК України, ч. 3 ст. 365 КК України.

11.12.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером: :22:002:0450, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 110, що на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування означеними земельними ділянками, в тому числі користуванні шляхом забудови, вилучення лісових насаджень.

В ході розгляду справи слідчим суддею було встановлено, що службові особи Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області діючи за попередньою змовою групою осіб з посадовими особами органу місцевого самоврядування, зловживаючи своїм службовим становищем, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, всупереч інтересам служби, здійснили неправомірні дії, пов`язані з приватизацією земельних ділянок у межах лісового фонду ДП «Надвірнянське ЛГ» та ДП «Ворохтянське ЛГ». Також співробітники ряду органів місцевого самоврядування Надвірнянському районі Івано-Франківської області, діючи за попередньою змовою з працівниками правоохоронних органів, зловживаючи владою та службовим становищем, у порушення вимог земельного законодавства України, сприяють в одержанні дозволів та виділенні земельних ділянок.

18.09.2023 у кримінальному провадженні № 0001195 залучено як спеціалістів працівників ДП «Науково-дослідний інститут землеустрою» для проведення співставлення меж земельних ділянок Поляницького лісництва філії «Ворохтянське лісове господарство» ДП «Ліси України» та Довжинецького лісництва філії «Надвірнянське лісове господарство» ДП «Ліси України», а також ряду земельних ділянок за кадастровими номерами, зокрема :22:002:1645 з метою встановлення чи знаходяться вказані земельні ділянки в межах земельних ділянок Поляницького лісництва філії «Ворохтянське лісове господарство» ДП «Ліси України» та Довжинецького лісництва філії «Надвірнянське лісове господарство» ДП «Ліси України».

14.09.2023 в порядку тимчасового доступу до речей і документів в Державній службі України з питань геодезії, картографії та кадастру вилучено стосовно вищевказаних земельних ділянок поземельні книги в електронному вигляді, електронні копії документів, що стали підставою для внесення відомостей до поземельних книг, заяви на реєстрацію та внесення змін, документації із землеустрою, обмінні файли XML.

Державне підприємство «Науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» листом від 23.11.2023 на виконання постанови прокурора від 18.09.2023 повідомило, що земельні ділянки, серед яких земельна ділянка з кадастровим номером :22:002:0450 повністю або частково знаходяться у межах Поляницького або Довжинецького лісництв.

Слідчий суддя з урахуванням того, що є достатні підстави вважати, що майно, на яке просить накласти арешт прокурор, є предметом, доказом злочину, дійшов до висновку, що з метою збереження речових доказів наявні підстави для накладення арешту на майно, оскільки прокурором доведено, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики зникнення, відчуження та перетворення цього майна. Також слідчий суддя вважав, що в даному випадку таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження.

Водночас у клопотанні про скасування арешту майна жодним чином не спростовано тих висновків, до яких дійшов слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва при постановленні ухвали про накладення арешту від 11.12.2023.

Так, в обґрунтування клопотання адвокат зазначає, що арештована земельна ділянка була набута у власність ОСОБА_3 законним шляхом за договором копівлі продажу, долучаючи до клопотання відповідні документи, зокрема витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та договір дарування від 05.11.2020.

В свою чергу, як вбачається з ухвали, якою накладено арешт, під час розгляду клопотання слідчим суддею було досліджено витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Таким чином, можна дійти висновку, що в ході розгляду клопотання про арешт майна, слідчим суддею було досліджено та встановлено момент набуття права власності на земельну ділянку, на підставі чого, у сукупності з іншими обставинами, він дійшов висновку про необхідність арешту майна. Тобто ті обставини, на які посилається заявник, були перевіренні слідчим суддею при накладені арешту.

Щодо доводів власника майна з приводу того, що ОСОБА_3 не було повідомлено про підозру у цьому кримінальному провадженні, то слід зазначити, що арешт майна, накладений у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті є формою забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною, обвинуваченою, засудженою чи юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження, у вчиненні кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що постановою прокурора земельну ділянку визнано речовим доказом у кримінальному провадженні оскільки вона є об`єктом кримінально протиправних дій. У кримінальному провадженні триває проведення необхідних слідчих (розшукових) дій. Так, в подальшому, за результатом проведених слідчих дій можливе призначення експертизи з питань землеустрою, земельно-технічні експертизи, почеркознавчі експертизи та інші, необхідні для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, винних осіб та притягнення їх до передбаченого законом відповідальності.

Таким чином, з урахуванням мети накладення арешту - забезпечення збереження речових доказів, вважаю, що заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя на знаходить підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 376, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного 11.12.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/56264/23-к у кримінальному провадженні № 0001195 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1