Справа № 752/1322/23
Провадження № 1-кс/752/6223/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві, клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000838 від 31.10.2022, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жашків Жашківського району Черкаської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, не працюючого, раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000838 від 31.10.2022. Клопотання погодив прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000838 від 31.10.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України, за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України, за підозрою ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України, за підозрою ОСОБА_16 , ОСОБА_17 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, за підозрою ОСОБА_18 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

28.05.2025 ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

28.05.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29.05.2025 відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави до 26.07.2025.

10.07.2025 Київською міською прокуратурою погоджено клопотання про продовження строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до шести місяців для його подальшого направлення до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Слідчий зазначає, що на даний час завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні не вбачається за можливе, оскільки для всебічного та повного з`ясування обставин кримінального провадження необхідно вчинити ряд слідчих, процесуальних дій, зокрема: отримати висновки призначених 193 експертних досліджень; отримати відповіді за результатом виконання доручень ДБН НПУ у порядку ст. 40 КПК України щодо огляду речових доказів; отримати в порядку ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів, що зберігаються у банківських установах, ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » тощо; проаналізувати отримані матеріали та надати їм належну правову оцінку, за необхідності прийняти відповідні процесуальні рішення; розсекретити та долучити до кримінального провадження в повному обсязі матеріали про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання про дозвіл на їх проведення, а також ухвали ІНФОРМАЦІЯ_4 за результатами розгляду клопотань; отримати висновок експертизи відео-, звукозапису; встановити очевидців, які володіють інформацією з приводу вчинення кримінального правопорушення та у разі встановлення таких допитати у процесуальному статусі свідків; звернутись із клопотаннями до слідчого судді для продовження дії застосованих запобіжних заходів стосовно підозрюваних; з урахуванням проведених слідчих (розшукових) дій та оперативно-розшукових заходів, отриманих документів та інформації прийняти за необхідності законні процесуальні рішення (виділення та/або закриття кримінальних правопорушень у кримінальному провадженні, повідомлення про підозри новим особам); з урахуванням висновків вищевказаних експертних досліджень та проаналізованої інформації, що буде здобута в ході досудового розслідування, сформулювати остаточну підозру щодо підозрюваних, про що повідомити останніх за участі адвокатів та додатково допитати підозрюваних з даного приводу; завершити збирання характеризуючих матеріалів на підозрюваних; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Провести вказані слідчі (розшукові) та процесуальні дії у передбачений законом строк не представилося можливим внаслідок особливої складності провадження (значна кількість учасників сторони захисту, а саме 11 підозрюваних; 35 епізодів вчинення кримінальних правопорушень). Не проведення органом досудового розслідування повного комплексу вказаних дій матиме негативний вплив на подальший судовий розгляд цього кримінального провадження в суді, а також може призвести до втрати та неналежного збору, оцінки та перевірки доказів на підтвердження чи спростування вини підозрюваних в інкримінованому кримінальному правопорушенні.

Також слідчий у клопотанні посилається на те, що інші, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування; виключно застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Посилаючись на наведені вище обставини, а також на наявність ризиків, передбачених пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий просить продовжити щодо підозрюваногоОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без альтернативи внесення застави строком на 60 днів.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив клопотання задовольнити.

Захисник підозрюваного заперечив проти клопотання. Зазначив, що підозра необґрунтована та не підтверджена долученими до матеріалів клопотання доказами. Ризики, про існування яких стверджує слідчий у клопотанні, не підтверджені, є лише припущеннями. Слідчим у клопотанні не обґрунтовано неможливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою для запобігання ризикам, які зазначені у клопотанні. На підставі зазначеного захисник просив відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, підтверджено, що слідчими слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000838 від 31.10.2022

28.05.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29.05.2025 відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави до 26.07.2025.

У частині 1 статті 197 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Відповідно до частини 3 цієї статті, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом, в цьому випадку сукупний строк тримання під вартою підозрюваного під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Отже, при вирішенні питання про доцільність продовження дії запобіжного заходу, застосованого доОСОБА_5 , слідчий суддя має врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо обґрунтованості підозри.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, за вчинення яких законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад сім років.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошується, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Вирішуючи питання обґрунтованості пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчий суддя дослідив такі докази: протоколи огляду місця події; висновки проведених експертиз; протоколи НСРД; протоколи допиту свідків; протоколи щодо відбору зразків під час проведення НСРД; інші відомості, долучені до клопотання.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень є доведеною, тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини і додані до нього документи кримінального провадження, разом із поясненнями прокурора у судовому засіданні, у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити зазначені вище кримінальні правопорушення, і на їх основі можна дійти висновку, що на цьому етапі кримінального провадження є виправданим подальше розслідування.

Щодо продовження запобіжного заходу та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що продовжують існувати ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України.

Ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

Прокурором обґрунтовано, що ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду не зменшився та залишається бути актуальним, виходячи з таких підстав.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, за вчинення яких законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на понад сім років. Вказана обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Зазначене узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Слідчий суддя, враховуючи тяжкість та характер злочинів у вчинені яких підозрюється ОСОБА_5 , обставини вчинення інкримінованих йому злочинів, особу підозрюваного, не виключає, що підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності зможе здійснити дії з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик знищення, сховання або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Такий ризик продовжує бути актуальним, оскільки з огляду на стадію кримінального провадження, на даний час органом досудового не віднайдені всі речі та документи, які мають доказове значення у кримінальному провадженні. ОСОБА_5 може здійснити спроби вчинити дії, спрямовані на знищення, сховання або спотворення будь-яких із речей, які можуть вказувати на його причетність до кримінального правопорушення, та які мають доказове значення для досудового розслідування.

Ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи обізнаністьОСОБА_5 про осіб, які давали показання у кримінальному провадженні, він може здійснити спроби впливу на них з метою зміни наданих показань, що в подальшому виключить надання ними правдивих і повних показань під час досудового розслідування і судового розгляду.

При оцінці вказаного ризику слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права обвинуваченого на перехресний допит. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Отже, на даний час продовжує існувати загроза того, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою ненадання ними органу досудового розслідування достовірних показань щодо участі та ролі ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень для уникнення останнім кримінальної відповідальності.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Оцінюючи актуальність ризиків, передбачених п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує спосіб та обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_5 злочинів, його ключову роль у вчиненні кримінальних правопорушень, а також характеристику підозрюваного. На переконання слідчого судді, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення та ризик перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом перешкоджання збиранню стороною обвинувачення доказів та вжиття заходів забезпечення кримінального провадження, продовжують бути актуальними.

Щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді від 21.07.2025 року строк досудового розслідування у кримінальному проваджені продовжено до п"яти місяців. Як зазначено в клопотанні слідчого, завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу неможливо, оскільки у кримінальному провадженні наявна необхідність у проведенні/закінченні слідчих (розшукових), процесуальних дій, зокрема, необхідно: отримати висновки призначених 193 експертних досліджень; отримати відповіді за результатом виконання доручень ДБН НПУ у порядку ст. 40 КПК України щодо огляду речових доказів; отримати в порядку ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів, що зберігаються у банківських установах, ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » тощо; проаналізувати отримані матеріали та надати їм належну правову оцінку, за необхідності прийняти відповідні процесуальні рішення; розсекретити та долучити до кримінального провадження в повному обсязі матеріали про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання про дозвіл на їх проведення, а також ухвали ІНФОРМАЦІЯ_4 за результатами розгляду клопотань; отримати висновок експертизи відео-, звукозапису; встановити очевидців, які володіють інформацією з приводу вчинення кримінального правопорушення та у разі встановлення таких допитати у процесуальному статусі свідків; звернутись із клопотаннями до слідчого судді для продовження дії застосованих запобіжних заходів стосовно підозрюваних; з урахуванням проведених слідчих (розшукових) дій та оперативно-розшукових заходів, отриманих документів та інформації прийняти за необхідності законні процесуальні рішення (виділення та/або закриття кримінальних правопорушень у кримінальному провадженні, повідомлення про підозри новим особам); з урахуванням висновків вищевказаних експертних досліджень та проаналізованої інформації, що буде здобута в ході досудового розслідування, сформулювати остаточну підозру щодо підозрюваних, про що повідомити останніх за участі адвокатів та додатково допитати підозрюваних з даного приводу; завершити збирання характеризуючих матеріалів на підозрюваних; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Виходячи з того, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до п"яти місяців, є підстави для вирішення питання продовження строку дії запобіжного заходу, застосованого відносно підозрюваного.

Отже, на даному етапі кримінального провадження, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих підозрюваному злочинів та продовження існування доведених ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, продовження застосування запобіжного заходу є необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , прокурор довів наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання доведеним ризикам, зазначеним у клопотанні, буде недостатнім.

Враховуючи те, що прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1-3 ч. 1 ст. 194, ч. 3 ст. 199 КПК України, зважаючи на положення ч. 6 ст. 176 КПК України, беручи до уваги наведені вище характеристики кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , та вагомість встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість клопотання слідчого щодо наявності підстав, що виправдовують подальше тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, що зможе запобігти зазначеним вище ризикам і забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Строк тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 підлягає продовженню в межах строку досудового розслідування, на 60 днів, до 19.09.2025 включно.

Керуючись статтями 115, 132, 176, 177, 178, 183, 193-197, 199, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, а саме по 19.09.2025 року, включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської міської прокуратури.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1