печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на наступні обставини.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000917 від 28.10.2021 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України та за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

У клопотанні вказано, що 07.02.2018 на територію України був ввезений літак цивільної авіації Boeing 737-400, реєстраційний номер UR-COI, серійний номер 24550, 1989 р.в., який на підставі договору оперативного лізингу належить на праві користування ТОВ «ЯнЕір» ЛТД (), про що оформлено митну декларацію № UA125100/2018/361196. Вказаний літак, на підставі ст. 105 МКУ було поміщено в митний режим «тимчасового ввезення». Під час митного оформлення до пакету документів декларантом було додано рахунок-проформу № 602 від 07.02.2018, відповідно до якого вартість даного товару становить - 3 млн. доларів США, вказану суму визначено в графі 45 декларації як митну вартість товару.

В подальшому, 12.12.2019 вищезазначений літак Boeing 737-400 вивезено за межі митної території України в режимі «реекспорту» за митною декларацією № UA100290/2019/373681, відповідно до якої, митна вартість товару також становить 3 млн. дол. США.

Наступного дня, 13.12.2019, літак цивільної авіації Boeing 737-400, реєстраційний номер UR-COI, серійний номер 24550, ввезений на територію України, а саме до аеропорту «Бориспіль», що підтверджується митною декларацією № UA100290/2019/373737.

Як зазначено в графі 43 митної декларації № UA100290/2019/373737 декларант - митний брокер ТОВ «ТОВ «Скайброк-Логістік» ОСОБА_8 обрала метод визначення митної вартості «1», а саме основний метод визначення митної вартості, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 57 МКУ основний метод - це визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Під час митного оформлення митної декларації № UA100290/2019/373737 від 13.12.2019 до пакету документів декларантом було додано інвойс (рахунок-фактура) № 1312 від 13.12.2019, відповідно до договору оперативного лізингу повітряного транспорту № 73/1 від 30.03.2017, відповідно до якого вартість даного товару становить - 250 тис. доларів США, вказану суму визначено в декларації як митну вартість товару.

При оформленні митної декларації № UA100290/2019/373737 державним інспектором митного посту «Бориспіль» Київської митниці, всупереч вимог чинного законодавства, не здійснено перевірку митної вартості товару, що декларується, а також відповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу та здійснено оформлення митної декларації, із визначеною митною вартістю літака - 250 тис. дол. США.

Відповідно до вимог чинного митного законодавства, у випадку, коли при імпорті товарів за договорами, відмінними від купівлі-продажу, замість основного методу визначення митної вартості, повинен бути застосований резервний метод визначення митної вартості, передбачений ст. 64 МКУ.

А саме, відповідно до ч. 2 ст. 64 МКУ митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Враховуючи вищевикладене, раніше визнаною (визначеною) митними органами митною вартості товару - літака цивільної авіації Boeing 737-400, реєстраційний номер UR-COI, серійний номер 24550, 1989 р.в., яка найближча до дати митного оформлення митної декларації № UA100290/2019/373737, є митна вартість - 3 млн. дол. США, згідно оформленої 12.12.2019 митної декларації № UA125100/2018/361196.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 6 ст. 54 МКУ державний інспектор митного посту «Бориспіль» Київської митниці повинен був відмовити у оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю, у зв`язку з невідповідністю обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу.

Вказаний літак, перебував на території України у період з 13.12.2019 по 27.04.2021, у митних режимах «тимчасового ввезення з умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами» (ст. 105 МКУ) та «переробки на митній території» (ст 147 МКУ), при цьому митні платежі ТОВ «ЯнЕір» ЛТД не сплачувались.

Разом з тим, 26.04.2021 за результатами розгляду заяви ТОВ «ЯнЕір» ЛТД № 217 від 12.04.2021, заступником митного посту «Житомир-Центральний» Житомирської митниці відмовлено у продовженні дозволу на поміщення вищезазначеного літака у митний режим, передбачений ст. 147 МКУ та звільнені від оподаткування митними платежами, у зв`язку з відсутністю підстав.

В подальшому, у відповідності до положень ст. 161 МКУ, ТОВ «ЯнЕір» ЛТД подано заяву № 276 від 29.04.2021 на поміщення літака цивільної авіації Boeing 737-400, реєстраційний номер UR-COI, серійний номер 24550, у режим тимчасового ввезення з умовним частковим звільненням від оподаткування митними платежами, відповідно до якого декларантом щомісячно сплачуються три відсотки суми митних платежів, яка підлягала б сплаті у разі випуску цих товарів у вільний обіг на митній території України, розрахованої на дату поміщення їх у митний режим тимчасового ввезення.

При цьому, митні платежі нараховувались від митної вартості товару - 250 тис. дол. США, яка є заниженою та визначена із порушенням вимог митного законодавства, що призвело до заниження суми митних платежів, які надійшли до Державного бюджету України.

Також встановлено, що у період вчинення інкримінованого стороною обвинувачення кримінального правопорушення, а саме 30.11.2023, перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Житомир-центральний» Житомирської митниці Держмитслужби, постійно виконуючи функції представника влади, являючись службовою особою і, відповідно до частини першої статті 2 Закону України «Про державний захист суддів, працівників апарату суду і працівників правоохоронних органів» будучи працівником правоохоронного органу, ОСОБА_5 був зобов`язаний суворо дотримуватися вимог Конституції України та норм чинного законодавства.

В порушення вимог ст.ст. 49, 50, 51, 54, 57, 106, 161, 248, 264, 270, 289, 334, 335, 336, 337, 362, 363, 490, 491 Митного кодексу України, Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631, Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України від 10.07.2021 № 476, Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильнiстю визначення митної вартостi товарiв, якi перемiщуються через митний кордон України, затверджених наказом Держмитслужби від 01.09.2015 № 689 та п.п. 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.6., 3.8. посадової інструкції ОСОБА_5 , неналежно виконував свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам, яке спричинило тяжкі наслідки у вигляді недоотриманих державою сум митних платежів.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 15 год. 17 хв. 05.07.2023, ОСОБА_5 перебуваючи у приміщенні відділу митного оформлення № 1 митного поста «Житомир-центральний» Житомирської митниці Держмитслужби, за адресою: Житомирська область, Житомирський район, с. Вереси, вул. Покровська, 13-Б, отримавши через інформаційну базу АСМО «Інспектор» електронну митну декларацію ТОВ «ЯнЕір» ЛТД () № 23UА54U8, будучи службовою особою, достеменно знаючи покладені на нього службові обов`язки, будучи обізнаним у порядку і процедурі проведення митних формальностей, розуміючи, що він є особою, що є відповідальною за перевірку правильності нарахування декларантом митних платежів, діючи всупереч інтересів Державної митної служби України щодо стягнення коректних сум митних платежів до Державного бюджету України, неналежно виконуючи свої службові обов`язки щодо якісного та повного виконання митних формальностей, а саме перевірки правильності визначення митної вартості товару, здійснив митне оформлення вказаної митної декларації, нарахувавши суму митних платежів, із врахуванням митної вартості товару, вказаної декларантом, у розмірі 250 тис. дол. США, а саме митні платежі у сумі 41 580,75 грн., яку фактично сплачено ТОВ «ЯнЕір» ЛТД.

Встановлено, що 05.07.2023 під час митного оформлення митної декларації № 23UА54U8 головний державний інспектор відділу митного оформлення № 1 митного поста «Житомир-центральний» Житомирської митниці Держмитслужби ОСОБА_5 виконав наступні митні формальності, які є обов`язковими: перевірка правильності класифікації та кодування товарів (час виконання 18:02), перевірка правильності визначення митної вартості (час виконання 18:02), перевірка правильності нарахування митних платежів (час виконання 18:02).

Так, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, в порушення вимог ч. 3 ст. 57, ч. 2 ст. 64 МКУ, п.п. 2.2.13, 2.2.14, 2.2.17, 2.2.19, 2.5. Методичних рекомендацій № 476 ОСОБА_5 , під час митного оформлення митної декларації № 23UА54U8, не перевірив правильність визначення митної вартості, не дослідив рівень заявленої митної вартості ідентичного товару (того самого літака), митне оформлення якого вже здійснено та не прийняв до розрахунку митну декларацію № UA125100/2018/361196 від 12.12.2019, якою здійснено митне оформлення товару - літака Boeing 737-400, реєстраційний номер UR-COI, серійний номер 24550, відповідно до якої митна вартість даного товару становить - 3 млн. дол. США.

При цьому, відповідно до вимог чинного законодавства, за умови правильного визначення митної вартості товару, до сплати за митне оформлення даного транспортного засобу належали митні платежі у сумі 498 969 грн.

Таким чином, при зіставленні належних та фактично сплачених сум податку на додану вартість, заниження податкових зобов`язань податку на додану вартість, під час оформлення митної декларації № 23UА54U8 підтверджується документально, а саме сума заниження податку на додану вартість становить 457 388,25 грн., чим заподіяно тяжкі наслідки.

Внаслідок неналежного виконання свої службових обов`язків з боку ОСОБА_5 та, як наслідок, сплати ТОВ «ЯнЕій» ЛТД неправильно нарахованої суми митних платежів, Державному бюджету України спричинені матеріальні збитки на суму 457 388,25 грн., які більш ніж у 250 разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян та, відповідно до пункту 4 Примітки до статті 364 Кримінального кодексу України, є тяжкими наслідками.

21.05.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру в службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1. Переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Злочин, що інкримінується ОСОБА_5 є нетяжким і передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Вищевикладене свідчить також про те, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення злочину, може планувати втечу з метою уникнення кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування.

Разом з цим, ОСОБА_5 володіючи документами для виїзду за кордон, може змінити місце свого проживання, у тому числі шляхом виїзду за кордон, або на тимчасово непідконтрольну територію України.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 , не виключено, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду користуючись допомогою співробітників правоохоронних органів.

2. Незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

Досить вірогідним є ризик можливого незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_5 на свідків, показання яких мають суттєве значення для доведення обставин, які підлягають доказуванню, в тому числі службових осіб Житомирської митниці Держмитслужби, яких не допитано слідчим, прокурором на теперішній час.

Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ймовірного впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. У зв`язку з чим достатня вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки, не будучи обмеженим у вільному доступі до інших осіб, підозрюваний ОСОБА_5 може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

При цьому, підозрюваний ОСОБА_5 тривалий час працював посадах у митних органах, а отже має відповідні організаційні можливості, особисті

та ділові зв`язки, у тому числі серед співробітників правоохоронних органів та суду, через які може мати вплив на зазначених осіб, з метою змусити їх відмовитися чи змінити свої показання.

Також, ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на інших учасників кримінального провадження шляхом їх підкупу або примушування.

Зазначене стане можливим після того як підозрюваний ОСОБА_5 отримав матеріали клопотання про застосування запобіжного заходу та, ознайомившись з ними, володітиме інформацією про персональні дані свідків у кримінальному провадженні та перебуваючи на волі матиме можливість безперешкодно впливати на учасників кримінального провадження шляхом підкупу, примусу, погроз з метою зміни або відмови їх від показів.

3. Знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Так, зважаючи на тяжкість інкримінованого підозрюваному діяння, а також на міру покарання, яка загрожує підозрюваному, сторона обвинувачення обґрунтовано вважає, що ОСОБА_5 , перебуваючи без обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, вчинятиме дії спрямовані на знищення або спотворення доказів у даному кримінальному провадженні, збір яких на даний час досудовим розслідуванням не завершено, що значно вплине на процес доказування вини підозрюваного.

Тому, підозрюваний ОСОБА_5 , достовірно знаючи про місце перебування документів або речей, за допомогою яких було реалізовано злочинний намір, може їх знищити, спотворити, приховати не надавши органам досудового розслідування можливості встановити місце їх перебування та вилучити у встановленому законом порядку, що негативно вплине на подальше досудове розслідування.

4. Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У випадку засудження ОСОБА_5 за вчинення вказаного злочину, до нього може бути застосовано покарання у виді реального позбавлення волі на строк до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а тому є підстави вважати, що останній може за родом своєї професійної діяльності бути обізнаним із формами, методами, тактикою досудового розслідування, вжиття заходів щодо його забезпечення, не перебуваючи під домашнім арештом, використовуючи свої професійні знання, досвід, особисті та ділові зв`язки, може вчинити дії щодо приховання свого майна, перешкоджаючи таким чином виконанню завдань кримінального провадження.

5. Вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, у тому числі з метою прикриття своєї злочинної діяльності

Підставою застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний матиме можливість: переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, продовжити злочинну діяльність, шляхом вчинення нових кримінальних правопорушень, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваного, захисника, прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до наявності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Статтею 181 КПК України передбаченого, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійсни ти дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як вбачається із клопотання, наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що виключних обставин для тримання ОСОБА_5 під домашнім арештом немає, при цьому даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні слідчого не вказано та в судовому засіданні не доведено.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід, у вигляді особистого зобов`язання.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, слідчого та прокурора у кримінальному провадженні,

- не відлучатися за межі Житомирської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування із іншими підозрюваними ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, слідчого та прокурора у кримінальному провадженні,

- не відлучатися за межі Житомирської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування із іншими підозрюваними ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного обов`язків до 21.07.2025 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1