УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000279 від 04.04.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва поштою надійшло клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000279 від 04.04.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що СУ ГУ НП в Київській області за процесуального керівництва прокурорів Київської обласної прокуратури проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000279 від 04.04.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що працівниками УПК ГУНП в Київській області в ході моніторингу мережі Інтернет щодо виявлення фактів розповсюдження фото та відеоматеріалів порнографічного характеру за участі дітей, встановлено, що в «Telegram» групі містяться файли порнографічного характеру за участі неповнолітньої.

У ході досудового розслідування згідно ст. 40 КПК України працівникам УПК в Київській області ДКП НП України надано доручення про проведення слідчих (розшукових) дій, щодо встановлення осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення.

Згідно матеріалів виконання вище зазначеного доручення встановлено неповнолітню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на даний час навчається в навчальному закладі Переяславський ліцей «Патріот», за адресою: Київська область, м. Переяслав, вул. М. Грушевського, 49.

Також встановлено особу, що може бути причетною до вчинення даного кримінального правопорушення, а саме ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ., яка ймовірно здійснює виготовлення та розповсюдження, у Telegram групі « ІНФОРМАЦІЯ_3 », файлів порнографічного характеру за участю неповнолітньої особи ОСОБА_4 .

Також встановлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка працевлаштована в «Управління соціальної та ветеранської політики Бориспільської районної державної адміністрації Київської області», проживає за адресою: АДРЕСА_3 , спільно з чоловіком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мають двох спільних дітей ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_9 встановлено, що працівниками УПК ГУНП в Київській області в ході моніторингу мережі Інтернет, щодо виявлення фактів розповсюдження фото- та відеоматеріалів порнографічного характеру за участі дітей в «Telegram» групі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » містяться файли порнографічного характеру за участі неповнолітньої ОСОБА_4 . Також встановлено особу, що може бути причетною до вчинення даного кримінального правопорушення, а саме ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Місце фактичного проживання ОСОБА_4 зі своїми батьками та братом, за адресою: АДРЕСА_1 підтверджено розмовою з сусідами, що проживають за адресою: АДРЕСА_4 . Місце фактичного проживання ОСОБА_5 зі своїм чоловіком та 2 малолітніми дітьми, за адресою: АДРЕСА_3 підтверджено розмовою з сусідами, що проживають за адресою: АДРЕСА_3 .

У зв`язку з вищевикладеним, 14.05.2025 старшим слідчим відділу СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_10 , на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.04.2025, проведено обшук за місцем проживання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 .

Під час проведення обшуку виявлено та вилучено: мобільний телефон який перебуває у користуванні ОСОБА_4 марки Xiaomi модель Redmi 2A чорного кольору, до якого поміщено SIM-карту мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_1 , IMEI № 1: НОМЕР_2 , IMEI № 2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , ICCID НОМЕР_4 .

14.05.2025 постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_10 вилучені під час обшуку речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000279 від 04.04.2025 на підставі положень ст. 98 КПК України.

З метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, прокурор звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з відповідним клопотанням.

Прокурор про дату та час розгляду клопотання повідомлялася належним чином, однак у судове засідання не з`явилася, при цьому звернулася до суду із заявою про розгляд справи у її відсутність.

Представник власника тимчасово вилученого майна в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

В той же час, неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання й додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, СУ ГУ НП в Київській області за процесуального керівництва прокурорів Київської обласної прокуратури проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000279 від 04.04.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України.

14.05.2025 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.04.2025 проведено обшук за місцем проживання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон який перебуває у користуванні ОСОБА_4 марки Xiaomi модель Redmi 2A чорного кольору, до якого поміщено SIM-карту мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_1 , IMEI № 1: НОМЕР_2 , IMEI № 2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , ICCID НОМЕР_4 .

Постановою слідчого від 14.05.2025 вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000279 від 04.04.2025.

Згідно з ст.ст.131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст.170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п.1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п.3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Згідно ч.3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При цьому, слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за ознаками вчинення якого розслідується кримінальне провадження та у межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, а також те, що вилучене майно в ході проведення обшуку цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а отже обґрунтовано має правовий статус речових доказів, з метою забезпечення його збереження, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна.

При цьому, слідчий суддя не знаходить у висновках прокуратури при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Керуючись ст.ст.131, 132, 167, 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000279 від 04.04.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене в ході проведення обшуку 14.05.2025 майноза місцем проживання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон який перебуває у користуванні ОСОБА_4 марки Xiaomi модель Redmi 2A чорного кольору, до якого поміщено SIM-карту мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_1 , IMEI № 1: НОМЕР_2 , IMEI № 2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , ICCID НОМЕР_4 .

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя