Справа № 138/1934/25
Провадження №:1-кс/138/589/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.07.2025 м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суду Вінницької області, у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області клопотання прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000163 від 16.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

18.07.2025 до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшло вказане вище клопотання.

Клопотання мотивоване тим, зокрема, що 15.07.2025 до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від Державної прикордонної служби України про те, що при спробі перетину кордону України в пункті пропуску "Могилів-Подільський-Отач", ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , пред?явив працівникам ДПС України, висновок №55 про наявність порушення функцій організму (форма №080-4/0) від 06.02.2025, та висновок ЛКК №55 від 06.02.2025, які видані КНП «П?ятий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» на ім?я ОСОБА_5 , містять ознаки підробки.

Вказаний факт 16.07.2025 внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

15 липня 2025 року на міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Могилів-Подільський - Отач», що знаходиться за адресою: вул. Соборна буд. 7, м. Могилів-Подільський Вінницької області у ході проведення огляду місця події, в присутності двох понятих, вилучено висновок №55 про наявність порушення функцій організму (форма №080-4/о) від 06.02.2025 та висновок ЛКК №55 від 06.02.2025, які видані КНП «П?ятий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» на ім?я ОСОБА_5 .

Також дізнавачем 16.07.2025 винесено постанову про приєднання вказаних документів до справи як речових доказів.

Крім того, 16.07.2025 скеровано запит до КНП «П?ятий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» для підтвердження чи спростування видачі вказаних вище висновків. Разом з тим, згідно відповіді на вказаний запит, надати повну та достовірну інформацію не можуть у зв`язку з тим, що голова ЛКК ОСОБА_6 , знаходиться у відпустці, а журнал засідань ЛКК за січень 2025 року вилучений згідно ухвали Придністровського районного суду від 16 червня 2025 м. Черкаси.

Відповідно до висновків за результатами здійснення поглибленої перевірки документа, яку проводили працівники ДПСУ 15.07.2025, ознаки підробки містять наступні документи, висновок №55 про наявність порушення функцій організму (форма №080-4/о) від 06.02.2025, видана КНП «П?ятий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», текст написано поверх печаток, підписи посадових осіб не автентичні, довідка не відповідає встановленому зразку; висновок ЛКК №55 від 06.02.2025 видана КНП «П?ятий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», текст написано поверх печаток, підписи посадових осіб не автентичні висновок не відповідає встановленому зразку.

Висновок №55 про наявність порушення функцій організму (форма №080-4/0) від 06.02.2025, та висновок ЛКК №55 від 06.02.2025, які видані КНП «П?ятий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» на ім?я ОСОБА_5 , зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Обґрунтування необхідності арешту обумовлюється тим, що вказані офіційні документи є предметом вчинення кримінального правопорушення, обставини якого доводяться у межах досудового розслідування.

Крім того, зазначені документи є речовим доказом у кримінальному провадженні, тому необхідність накладення арешту доцільна для їх збереження.

Прокурор клопотання підтримала.

ОСОБА_4 про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений завчасно та належним чином. Представник ОСОБА_4 подав до суду заяву про проведення розгляду клопотання без їх участі. При вирішенні клопотання покладаються на розсуд суду.

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання необхідно задовольнити з таких підстав.

Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Отже, прокурором доведено, що вказані вище документи можуть бути використані, як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також є предметами, що могли бути набутими кримінально протиправним шляхом, тобто відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого його відчуження або знищення, що не забезпечить виконання завдання кримінального провадження.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя дійшла висновку, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження, а обставини кримінального провадження станом на час прийняття процесуального рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання, як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчому судді не надано.

На підставі викладеного та керуючись ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 15.07.2025 під час огляду місця події на пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач», що знаходиться за адресою: вул. Соборна буд. 7, м. Могилів-Подільський Вінницької області, висновок №55 про наявність порушення функцій організму (форма №080-4/0) від 06.02.2025, та висновок ЛКК №55 від 06.02.2025, які видані КНП «П?ятий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» на ім?я ОСОБА_5 .

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення направити прокурору, ОСОБА_7 (адреса: АДРЕСА_1 ) та його представнику.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим та/або прокурором.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя: ОСОБА_1