печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях, пов`язаних з торгівлею людьми, Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001100, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляд слідчого судді надійшло вказане клопотання.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування №0001100 від 14.04.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, розпочате за інформацією Департаменту міграційної поліції України, отриманої шляхом обміну відомостями через інформаційну платформу «SIENA» від правоохоронних органів Королівства Іспанія (далі - Іспанія) щодо розслідування кримінальної справи під кодовою назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («ІНФОРМАЦІЯ_2») стосовно злочинної групи, до складу якої входять громадяни України та іноземних держав, яка організувала та реалізує злочинну схему, направлену на легалізацію (відмивання) доходів, отриманих від протиправної діяльності шляхом вербування громадян України з метою оформлення останніх в статусі «тимчасового захисту» для відкриття банківських рахунків.

Досудовим розслідуванням встановлено, що вищевказані особи, діючи умисно, за попередньою змовою, реєструють підставних осіб (їх дані) в гральних закладах, а відтак здійснюють грошові транзакції під виглядом виграшів на банківські рахунки, якими ж самі розпоряджаються.

Таким чином, уповноваженими органами Іспанії встановлені факти скоєння шахрайських дій та «відмивання» коштів, отриманих злочинним шляхом. Не виключається, що ця злочинна організація може «відмивати» доходи від інших злочинних дій, у тому числі міжнародними злочинними організаціями чи спілками.

Раніше вказана група початково використовувала персональні дані громадян Іспанії, але змінили свої методи, оскільки іспанці, коли підозрювали чи дізнавалися про те, що хтось без згоди використовує їх дані, заявляли про злочин до Національної поліції Іспанії.

Згодом, вищевказані особи стали привозити до Іспанії українських жінок, аби ті попросили прихистку, отримуючи статус тимчасового захисту. Цей правовий статус забезпечує громадянам України низку прав і серед іншого, їм присвоюється ідентифікаційний номер іноземця (NIE). З цим номером іноземця вони можуть вчиняти в Іспанії безліч юридичних дій, в тому числі відкривати банківські рахунки на своє ім`я. Впродовж кількох місяців було помічено, що згадані вище особи купують громадянкам України квитки на авіарейси до Іспанії, оплачують їхнє проживання та супроводжують їх до банку для відкриття поточних рахунків. Згодом, вказані жінки залишають Іспанію , а підозрювані продовжують використовувати їхні документи та рахунки для здійснення фінансових операцій.

В ході проведення досудового розслідування та виконання доручень слідчого оперативними працівниками Департаменту міграційної поліції Національної поліції України встановлено, що до вказаної злочинної діяльності може бути причетна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . Остання здійснювала оформлення на себе статусу «тимчасового захисту» на території Іспанії та оформлювала банківські рахунки на своє ім?я, які в подальшому передавала учасникам злочинної групи для здійснення легалізації (відмивання) коштів, отриманих від протиправної діяльності.

17.06.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 11.06.2025 у справі 757/27282/25-к проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Iphone 15 Pro Max» з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 із сім картою мобільного оператору зв?язку «Vodafone» НОМЕР_3 .

Постановою слідчого від 17.06.2025 вищенаведений мобільний телефон визнано речовим доказом, оскільки він містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Таким чином, на даний час з метою запобігання можливості приховування, зникнення, втрати, використання, передачі, відчуження вищевказаного майна, виникла необхідність у накладенні на нього арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

З урахуванням викладеного, прокурор просить клопотання задовольнити та накласти арешт на майно, вилучене 17.06.2025 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон марки «Iphone 15 Pro Max» з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 із сім картою мобільного оператору зв?язку «Vodafone» НОМЕР_3 .

Прокурор, що звернувся із клопотанням про арешт - ОСОБА_3 , повідомлений про місце, дату та час розгляду справи належним чином, в судове засідання не з?явився, проте звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, клопотання про арешт майна підтримує у повному обсязі та просить задовольнити.

Власник майна - ОСОБА_5 , повідомлена про місце, дату та час розгляду справи належним чином, шляхом направлення повістки повідомленням через додаток «Viber» на номер телефону НОМЕР_4 (доставлено 26.06.2025 о 19 год. 15 хв.), в судове засідання не з?явилась, причини неприбуття не повідомила та жодних заяв по суті розгляду справи до суду не направила.

Слідчий суддя, з урахуванням ч. 1 ст. 172 КПК України, вирішив за можливе здійснити розгляд клопотання за відсутності осіб що не з?явилися.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя надходить наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування №0001100 від 14.04.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України. Як вбачається з матеріалів справи, досудове розслідування здійснюється за фактом того, що група осіб, використовуючи банківські рахунки громадян України, які перебувають на території Євросоюзу в статусі "тимчасового захисту", здійснюють легалізацію (відмивання) майна, отриманого злочинним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

11.06.2025 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/27282/25-к надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою відшукання та вилучення, зокрема, мобільних телефонів /а.м. 46-47/.

17.06.2025 на підставі вищевказаної ухвали було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Iphone 15 Pro Max» з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 . З протоколу обшуку не вбачається, що власником майна було надано пароль від вилученого мобільного телефону /а.м. 48-53/.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі необхідності слідчий чи прокурор виготовляє за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

З протоколу обшуку не вбачається, що власником майна було надано пароль від вилученого мобільного телефону.

Окрім того, прокурор у долучених до заяви про розгляд справи без його участі пояснень зазначає, що вказаний електронний пристрій може містити докази зв?язку із злочинною діяльністю.

Таким чином, з урахуванням того, що ухвалою слідчого судді від 11.06.2025 було прямо надано дозвіл на вилучення мобільних телефонів, з огляду на обставини кримінального правопорушення, що розслідується, слідчий суддя доходить висновку, що у даному випадку арешт мобільного телефону є виправданим в розумінні ч. 2 ст. 168 КПК України, зокрема, з метою подолання системи логічного захисту та в подальшому огляду інформації, що міститься на телефоні.

17.06.2025 постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_7 мобільний телефон марки «Iphone 15 Pro Max» з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 із сім картою мобільного оператору зв?язку «Vodafone» НОМЕР_3 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001100.

Враховуючи викладене, з огляду на пояснення прокурора, те, що наявні достатні підстави вважати, що відшуканий слідчим за місцем проживання ОСОБА_5 мобільний телефон відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, про що слідчим прийнято відповідне процесуальне рішення у формі постанови, тобто він може містити відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту на зазначене майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 17.06.2025 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон марки «Iphone 15 Pro Max» з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 із сім картою мобільного оператору зв?язку «Vodafone» НОМЕР_3 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1