УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2025 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси із скаргою на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обгрунтування заявлених вимог зазначає, що 23 липня 2025 року ОСОБА_3 звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В порушення вимог ст.214 КПК України, станом на момент звернення з вказаною скаргою до слідчого судді відомості про вчинення кримінального правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань уповноваженою особою Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області не внесені.

Враховуючи викладене, ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною скаргою.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 від 28 липня 2025 року відкрито провадження за вказаною скаргою ОСОБА_3 .

30 липня 2025 року слідчим суддею Соснівського районного суду м.Черкаси ОСОБА_4 заявлений самовідвід.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 серпня 2025 року заяву слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 про самовідвід у справі № 712/10183/25 (провадження № 1-кс/712/3761/25) за скаргою ОСОБА_3 на дії Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, задоволено; скаргу ОСОБА_3 на дії Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, справу №712/10183/25 (провадження № 1 -кс/712/3761/25), передано для розгляду іншому слідчому судді Соснівського районного суду м. Черкаси, в порядку ст. 35 КПК України.

Після визначення системою автоматизованого розподілу справу № 712/10183/25 (провадження №1-кс/712/3761/25) 06 серпня 2025 року передано слідчому судді ОСОБА_1 .

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 від 07 серпня 2025 року справу № 712/10183/25 прийнято до провадження та призначено судове засідання на 08 серпня 2025 року на 11 годину 45 хвилин.

В судовому засіданні скаржник заявлені в скарзі вимоги підтримав та просив їх задовольнити з викладених в ній підстав.

Уповноважена особа Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явилась, про дату час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином, про причини неявки слідчому судді не повідомила.

Згідно ч.3 ст.306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши скаржника, дослідивши матеріали скарги безпосередньо в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 23 липня 2025 року, ОСОБА_3 звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення наступного змісту: «в період з 15:00 год. 20.07.2025 по 11:10 год. 23.07.2025 незаконно утримували в ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також працівники ІНФОРМАЦІЯ_2 відмовились виконувати ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22.07.2025 № 712/9865/25, про моє негайне звільнення».

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Скаржник в своїй скарзі зазначає, що в порушення вимог ст.214 КПК України, станом на момент звернення до слідчого судді з вказаною скаргою, відомості про вчинення кримінального правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 23 липня 225 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч.1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318 - 380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина сьома статті 100, частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК).

Відповідно до ст. 23КПК України, слідчий суддя досліджує докази безпосередньо.

Згідно із матеріалами скарги, дослідженими слідчим суддею безпосередньо, із заявою про вчинення кримінального правопорушення скаржник звернувся до Черкаського районного управління Головного управління національної поліції України.

Відповідно до ч.1 ст. 216 КПК України, слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.

Згідно протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 23 липня 2025 року, ОСОБА_3 звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення наступного змісту: «в період з 15:00 год. 20.07.2025 по 11:10 год. 23.07.2025 незаконно утримували в ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також працівники ІНФОРМАЦІЯ_2 відмовились виконувати ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22.07.2025 № 712/9865/25, про моє негайне звільнення».

Таким чином, скаржник звернувся з заявою про вчинення кримінального правопорушення, що полягає у перевищенні військовими особами влади та/чи службових повноважень.

В письмових поясненнях, доданих скаржником до матеріалів скарги, останній повідомив про наслідки, які настали для скаржника внаслідок протиправних, на думку останнього, дій військових осіб.

Відповідно до статті 426-1 «Перевищення військовою службовою особою влади чи службових повноважень» Кримінального кодексу України,

1. Перевищення військовою службовою особою влади чи службових повноважень, тобто умисне вчинення дій, які явно виходять за межі наданих цій особі прав чи повноважень, крім передбачених частиною другою цієї статті, якщо ці дії заподіяли істотну шкоду, -

карається обмеженням волі на строк від двох до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.

2. Застосування нестатутних заходів впливу щодо підлеглого або перевищення дисциплінарної влади, якщо ці дії заподіяли істотну шкоду, а також застосування насильства щодо підлеглого -

караються позбавленням волі на строк від трьох до семи років.

3. Діяння, передбачені частиною другою цієї статті, вчинені із застосуванням зброї, а також діяння, передбачені частинами першою або другою цієї статті, якщо вони спричинили тяжкі наслідки, -

караються позбавленням волі на строк від п`яти до дев`яти років.

4. Діяння, передбачені частинами першою, другою або третьою цієї статті, вчинені в умовах особливого періоду, крім воєнного стану, -

караються позбавленням волі на строк від семи до десяти років.

5. Діяння, передбачені частинами першою, другою або третьою цієї статті, вчинені в умовах воєнного стану або в бойовій обстановці, -

караються позбавленням волі на строк від восьми до дванадцяти років.

Відповідно до ч.4 ст. 216 КПК України, слідчі органів державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень:

1) вчинених Президентом України, повноваження якого припинено, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, народним депутатом України, Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини, Директором Національного антикорупційного бюро України, Директором Бюро економічної безпеки України, Генеральним прокурором, його першим заступником та заступником, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України, суддею, працівником правоохоронного органу, особою, посада якої належить до категорії "А", крім випадків, коли досудове розслідування цих кримінальних правопорушень віднесено до підслідності Національного антикорупційного бюро України згідно з частиною п`ятою цієї статті;

2) вчинених службовими особами Національного антикорупційного бюро України, заступником Генерального прокурора - керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури або іншими прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, крім випадків, коли досудове розслідування цих кримінальних правопорушень віднесено до підслідності детективів підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України згідно з частиною п`ятою цієї статті;

3) проти встановленого порядку несення військової служби (військові кримінальні правопорушення), крім кримінальних правопорушень, передбачених статтею 422 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 216 КПК України, слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.

Згідно протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 23 липня 2025 року, ОСОБА_3 звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення наступного змісту: «в період з 15:00 год. 20.07.2025 по 11:10 год. 23.07.2025 незаконно утримували в ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також працівники ІНФОРМАЦІЯ_2 відмовились виконувати ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22.07.2025 № 712/9865/25, про моє негайне звільнення».

Таким чином, скаржник звернувся з заявою про вчинення кримінального правопорушення, що полягає у перевищенні військовими особами влади та/чи службових повноважень, яка відповідно до ч.4 ст. 216 КПК України та ст. 426-1 КК України, підлягає розгляду слідчими органів Державного бюро розслідувань (м. Київ, вул. Симон Петлюри, 15).

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина сьома статті 100, частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК).

Враховуючи викладене, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 23 липня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення повинно здійснюватись уповноваженою особою Державного бюро розслідувань (м. Київ, вул. Симон Петлюри, 15), що не відноситься до територіальної підсудності Соснівського районного суд м. Черкаси.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Згідно ч.3 ст.304 КПК України, копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України, повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Крім того, скаржник в своїй скарзі зазначає про невиконання військовими особами судового рішення, постановленого слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 за результатами розгляду скарги ОСОБА_3 згідно ст. 206 КПК України.

Так, ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 від 22 липня 2025 року у справі №712/9865/25 задоволено скаргу ОСОБА_5 подану в інтересах ОСОБА_3 в порядку ст. 206 КПК України щодо незаконного затримання; зобов`язано відповідальних осіб (посадових осіб), які утримують ОСОБА_3 у приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , негайно звільнити ОСОБА_3 , як такого, який затриманий (утримується) без рішення суду або на підставі інших правових підстав для позбавлення волі особи.

ОСОБА_3 у поданій скарзі просить визнати бездіяльність посадових осіб Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Черкаській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання протоколу про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 23 липня 2025 року та зобов`язати посадових осіб Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Черкаській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 23 липня 2025 року, поданого ОСОБА_3 про вчинення ряду кримінальних правопорушень щодо посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно листа Черкаського апеляційного суду від 30 червня 2025 року №06-25/66/2025, адресованого головам місцевих загальних судів Черкаської області, «в разі незаконного затримання громадянина будь-якою цивільною чи посадовою особою, в тому числі працівником територіального центру комплектування та соціальної підтримки, такі дії вирішуються у іншому правовому полі, в залежності від обставин конкретної справи.

З урахуванням норм законодавства та беручи до уваги те, що оповіщення, доставляння до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки та подальший призов осіб не є позбавленням особи права на свободу та особисту недоторканість, гарантоване Конституцією Украйни, а є обов`язком громадянина України на захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, враховуючи також те, що скарги зазначеної категорії подаються не в рамках кримінального провадження або у зв`язку з діями державного органу, що регулюються не Кримінальним процесуальним кодексом України, а іншими нормативно-правовими актами, відсутні підстави для відкриття проваджень за скаргами адвокатів в інтересах військовозобов`язаних громадян щодо незаконного, на їх думку, затримання осіб та їх розгляду в порядку статті 206 КПК України.

Застосування державного механізму для здійснення розгляду скарг даної категорії доцільно лише у випадку, коли наявні такі підстави, зокрема під час здійснення досудового розслідування у вже розпочатому кримінальному провадженні та/або під час оскарження дій державних органів, що регулюються нормами КПК України, оскільки відкриття проваджень указаної категорії поза рамками кримінального процесуального законодавства є неефективним з точки зору використання державних ресурсів та суперечить вимогам законодавства».

Відповідно до п.18) ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду;

Згідно п.10) ч.1 ст.3 КПК України, кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до п.5) ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 303 «Рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження» § 1 «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» глави 26 «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

В судовому засіданні ОСОБА_3 повідомив, що звернувся до слідчого судді зі скаргою на дії службових осіб Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинене кримінальне правопорушення від 23 липня 2025 року, поданого щодо військових осіб.

Відповідно до ст. 303 КПК України, на досудовому розслідуванні оскаржуються рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора.

Відповідно до ч.2 ст. 303 КПК України, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Кримінальним процесуальним кодексом не передбачено оскарження дій інших осіб під час досудового розслідування, а також звернення зі скаргами до слідчого судді до внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, ст. 206 КПК України міститься в Главі 18 «Запобіжні заходи, затримання особи» розділу ІІ «Заходи забезпечення кримінального провадження», тобто застосовується після внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в ході досудового розслідування і судового провадження кримінального провадження.

Враховуючи викладене, посилання скаржника на безпідставне невиконання військовими особами судового рішення, постановленого слідчим суддею а результатами розгляду скарги, поданої в порядку ст. 206 КПК України, є безпідставними.

Відповідно до ч.1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318 - 380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ст. 32 КПК України, кримінальне провадження здійснює суд, в межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина сьома статті 100, частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК).

Слідчий суддя місцевого суду розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Згідно п.1 «Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 154 від 23 лютого 2022 року, Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, інших містах, районах, районах у містах.

Залежно від обсягів облікової, призовної та мобілізаційної роботи утворюються районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі - районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки).

Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються, ліквідуються, реорганізовуються Міноборони.

Відповідно до ч.1 ст.5 «Завдання Державного бюро розслідувань» Закону України «Про Державне бюро розслідувань», Державне бюро розслідувань вирішує завдання із запобігання, виявлення, припинення, розкриття і розслідування:

1) злочинів, вчинених службовими особами, які займають особливо відповідальне становище відповідно до частини першої статті 9 Закону України "Про державну службу", особами, посади яких віднесено до першої - третьої категорій посад державної служби, суддями та працівниками правоохоронних органів, крім випадків, коли ці злочини віднесено до підслідності детективів Національного антикорупційного бюро України;

2) злочинів, вчинених службовими особами Національного антикорупційного бюро України, заступником Генерального прокурора - керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури або іншими прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, крім випадків, коли досудове розслідування цих злочинів віднесено до підслідності детективів підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України;

3) злочинів проти встановленого порядку несення військової служби (військових злочинів), крім злочинів, передбачених статтею 422 Кримінального кодексу України.

Враховуючи викладене, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 23 липня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення, що полягає у перевищення влади та/чи службових повноважень військовими особами, повинно здійснюватись в порядку ст.214 КПК України, уповноваженою особою Державного бюро розслідувань (м. Київ, вул. Симон Петлюри, 15), що не відноситься до територіальної підсудності Соснівського районного суд м. Черкаси.

Таким чином, скарга ОСОБА_3 не підлягає розгляду в Соснівському районному суді м. Черкаси.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Згідно ч.3 ст.304 КПК України копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

За таких обставин, матеріали скарги підлягають поверненню скаржнику.

На підставі вищевикладеного, оскільки скаргу подано з порушенням територіальної підсудності, керуючись ст. 303, 304, 306, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути скаржнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня проголошення до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складений 11 серпня 2025 року.

Слідчий суддя - ОСОБА_1