Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області
Справа № 173/1095/25
Номер провадження1-кп/173/158/2025
09 травня 2025 року м. Верхньодніпровськ
Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пушкарівка, Верхньодніпровського району, Дніпропетровської області, громадянина України, тимчасово не працюючого, одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,
14 квітня 2025 року у ОСОБА_4 виник кримінально-протиправний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом. З цією метою останній заздалегідь підготував заборонене знаряддя лову, а саме: чотири жилкові рибальські сітки висотою 1,6 м., довжиною 80 м кожна, крок вічка 35x35 мм та крок вічка 45x45 мм, а також рибальські гумові чоботи та велосипед «Україна». В подальшому, з метою реалізації зазначеного умислу, в точно невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 20:00 години 15 квітня 2025 року ОСОБА_4 прибув на правий берег річки Дніпро, акваторії Кам`янського водосховища поблизу с. Пушкарівка, Верхньодніпровської т.г., Кам`янського району, Дніпропетровської області (координати на мапі 48.664212, 34.298471). Цього ж дня в зазначеному місці, близько 20.00 години, ОСОБА_4 використовуючи рибальські гумові чоботи зайшов у воду на відстань близько 5-10 м від берегу де, реалізуючи свій умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, діючи з єдиним корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, в порушення вимог чинного законодавства України, що регламентує використання природних ресурсів, ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 26, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ» та не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, в період дії весняно-літньої заборони лову риби у рибогосподарських водних об`єктах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області (наказ № 29 від 25.03.2025), порушуючи вимоги пункту 1 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року № 700, в якому визначено: «Забороняється добування (вилов) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів», Закону України «Про тваринний світ», Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Правил промислового рибальства, в рибогосподарських водних об`єктах України (затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 18.03.1999 №33), Правил любительського і спортивного рибальства (затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 19.09.2022 року №700), достовірно знаючи про нерестову заборону лову риби у рибогосподарських водних об`єктах, маючи умисел, направлений на незаконне зайняття рибним добувним промислом перебуваючи у місці нересту водних біоресурсів (природні нерестовища) на акваторії Кам`янського водосховища визначеному у переліку нерестових ділянок на водоймах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації,рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області (наказ № 29 від 25.03.2025), відповідно до якого заборонено промислове рибальство під час руху риби на нерест та на період її нересту у водоймах, підконтрольних Управлінню державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області зокрема Кам`янське та інші водосховища з 01 квітня по 10 червня 2025 року, відійшовши на відстань близько 5-10 м від берегу річки Дніпро, яка відповідно до Табл. 1 Переліку нерестових ділянок на водоймах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області (наказ № 29 від 25.03.2025), є нерестовою ділянкою, узявши до рук заздалегідь підготовлене заборонене знаряддя лову - чотири рибальські сітки, встановив належні йому заборонені знаряддя лову довжиною 80 м кожна та з різним кроком вічка для вилову риби. Після чого повернувшись до берега, ОСОБА_4 повернувся до себе додому.
16.04.2025 року близько 22.00 години ОСОБА_4 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, таким же чином повернувся до залишених у водоймищі сіток та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою заборонених знарядь лову - чотирьох жилкових рибальських сіток висотою 1,6 м., довжиною 80 м кожна, крок вічка 35x35 мм та крок вічка 45x45 мм, здійснив незаконний вилов риби різних порід в загальній кількості 241 шт.: судак звичайний - 17 шт. вартістю за 1 шт. - 3 587 грн., на суму 60 979 грн.; окунь - 15 шт. вартістю за 1 шт. - 3 162 грн., на суму 47 430 грн.; карась сріблястий - 156 шт. вартістю за 1 шт. - 1 581 грн., на суму 246 636 грн.; плітка - 46 шт. вартістю за 1 шт. - 1564 грн. на суму 71 944 грн.; плоскирка - 7 шт. вартістю за 1 шт. - 1564 грн. на суму 10 948 грн., після чого на місці вчинення правопорушення був викритий поліцейськими СВП ВРПП ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області.
ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що призвело до втрати потомства, а також екологічно цінних видів незаконно добутих живих водних біоресурсів, вилов яких впливає на поширення даного виду до конкретного водоймища, заподіяв державі в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області істотну шкоду на загальну суму 437 937 грн.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні надійшов до суду із клопотанням прокурора про розгляд обвинувального акта у спрощеному провадженні, заявою обвинуваченого щодо згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами та згоди з розглядом обвинувального акту у спрощеному провадженні.
Згідно ч. 2 і ч. 3 ст. 381 КПК України суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду у судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акту. Спрощене провадження щодо кримінальних проступків здійснюється згідно із загальними правилами судового провадження, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цього параграфа.
Судом встановлено, що відповідно до ст. 12 КК України ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
При цьому, під час досудового розслідування обвинувачений подав заяву, в якій зазначив, що йому роз`яснено та зрозуміло зміст встановлених досудовим розслідуванням обставин, а також про його обізнаність у тому, що у разі надання згоди на розгляд обвинувального акта у спрощеному порядку він буде позбавлений права оскаржувати вирок в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.
Крім того, у заяві ОСОБА_4 у присутності захисника погодився на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні, вказавши, що його згода на розгляд обвинувального акта у спрощеному провадженні без його участі є добровільною.
Вивчивши подані прокурором, разом з обвинувальним актом, матеріали досудового розслідування, суд не вбачає підстав для самообмови обвинуваченим, оскільки його позиція на стадії досудового розслідування не змінювалася, під час досудового розслідування обвинуваченому був призначений захисник, будь - яких зауважень, заперечень, скарг на дії працівників поліції під час досудового розслідування сторона захисту не подавала.
Крім цього, судом встановлено, що дане кримінальне провадження підсудне Верхньодніпровському районному суду Дніпропетровської області, підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження не має, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства.
Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, подав заяву, в якій вину у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України визнав повністю, встановлені під час дізнання обставини не оспорює і згоден з розглядом обвинувального акта у спрощеному порядку без його участі, відсутність сумнівів в добровільності такої позиції обвинуваченого, з урахуванням заяв та клопотань інших учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт може бути розглянутий в спрощеному порядку без проведення судового розгляду за відсутності учасників судового провадження.
Відповідно до частини 4 ст. 107 КПК України за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження у суді не здійснюється.
Отже, оцінивши досліджені у судовому засіданні докази з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність - з точки зору достатності та взаємозв`язку, доходжу висновку, що ОСОБА_4 винен у вчиненні кримінального проступку і дії обвинуваченого вірно кваліфіковані за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.
При визначенні виду та міри покарання, суд враховує ступень тяжкості вчиненого правопорушення, особу обвинуваченого та обставину, що пом`якшує покарання, а саме:
ОСОБА_4 вчинив кримінальний проступок, відповідно до ст. 89 КК України раніше не судимий, є осудним, не працює, за місцем проживання характеризується посередньо, інвалідності не має, одружений, неповнолітніх дітей або інших осіб на утриманні не має, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває.
Обставиною, що пом`якшує покарання суд визнає щире каяття.
Обставини, що обтяжують покарання, відсутні.
За таких обставин, суд вважає за необхідне призначити обвинуваченому ОСОБА_4 покарання у виді пробаційного нагляду в межах, передбаченої санкцією відповідної частини ст. 249 КК України, з покладанням обов`язків, передбачених ч.2 ст. 59-1 КК України.
На думку суду дане покарання є необхідним і достатнім для можливого перевиховання обвинуваченого та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень і що цілком відповідає тяжкості вчиненого кримінального проступку та особі обвинуваченого.
Щодо цивільного позову потерпілої сторони.
Відповідно до ч. 2 ст. 127 КПК України, шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.
Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Згідно з частиною 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно ст.. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» від 13.12.2001, для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих чи капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самолові, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та моно ниткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.
Судом встановлено, що діями обвинуваченого ОСОБА_4 завдано збитків державі в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області незаконним рибним промислом в загальному розмірі 437937 грн.
Отже, виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що цивільний позов Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області про стягнення з обвинуваченого шкоди, заподіяної внаслідок незаконного рибного промислу підлягає задоволенню в повному обсязі.
Арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 23 квітня 2025 року підлягає скасуванню, оскільки відпала необхідність у його застосуванні.
Питання щодо речових доказів необхідно вирішити відповідно до ст. 96-1, 96-2 КК України та ст. 100 КПК України.
Керуючись ст.ст. 381- 382, 368, 370, 374 КПК України, суд
ОСОБА_5 визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, призначивши покарання у виді пробаційного нагляду строком на 3 (три) роки.
Відповідно до ч. 2 ст. 59-1 КК України покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:
1) періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;
2) повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи;
3) не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.
Строк покарання у виді пробаційного нагляду обчислювати з дня постановлення ОСОБА_4 на облік уповноваженим органом з питань пробації.
Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 23.04.2025, на: велосипед марки «Україна» з рамою чорно-білого кольору та вилкою зеленого кольору, рибальські гумові чоботи зеленого кольору, які зберігаються за місцем проживання ОСОБА_4 ; 4 риболовні сітки довжиною 80 м., з яких дві діаметром вічка 35 мм., інші 45 мм. які зберігаються на території відділення поліції № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області; живі водні біоресурси, а саме: Судак звичайний у кількості 17 шт.; Окунь у кількості 15 шт.; Карась сріблястий у кількості 156 шт.; Плітка у кількості 46 шт.; Плоскирка у кількості 7 шт.; загальна кількість 241 штук риби, які передані на відповідальне зберігання (надано дозвіл на реалізацію) вище вказані швидкопсувні товари живі водні біоресурси рибу співробітникам відділу охорони водних ресурсів «Рибоохоронний патруль».
Речові докази: велосипед марки «Україна» з рамою чорно-білого кольору та вилкою зеленого кольору, рибальські гумові чоботи зеленого кольору, які передані на зберігання ОСОБА_4 , залишити у власності обвинуваченого.
У порядку ст.ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію щодо 4 риболовних сіток довжиною 80 м., з яких дві діаметром вічка 35 мм., інші 45 мм. які зберігаються на території відділення поліції № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області та живі водні біоресурси, а саме: Судак звичайний у кількості 17 шт.; Окунь у кількості 15 шт.; Карась сріблястий у кількості 156 шт.; Плітка у кількості 46 шт.; Плоскирка у кількості 7 шт.; загальна кількість 241 штук риби, які передані на відповідальне зберігання (надано дозвіл на реалізацію) вище вказані швидкопсувні товари живі водні біоресурси рибу співробітникам відділу охорони водних ресурсів «Рибоохоронний патруль» та конфіскувати шляхом безоплатного примусового вилучення у власність держави.
Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

На вирок суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду через Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення виключно з підстав, передбачених ст. 394 КПК України.

У відповідності до частини 1 статті 394 КПК України вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статями 381 та 382 цього Кодексу, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копію вироку після його проголошення негайно надіслати прокурору, обвинуваченому та потерпілій.

Суддя ОСОБА_1