Справа №638/7725/25
Провадження № 1-кс/638/1339/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2025 року м.Харків

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова, ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000263 від 24.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст.129 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова, ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Харкова з клопотанням про накладання арешту на виявлений та вилучений 23.04.2025 в ході огляду місця події за адресою: м.Харків, вул. Архітекторів б.24, у ОСОБА_4 предмет зовні схожий на складний ніж з чорною рукояткою.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 ГУ Національної поліції в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000263 від 24.04.2025 року за ознаками складу кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 23.04.2025 до ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: м. Харків, вул. Архітекторів б.24 невстановлена особа погрожує ножем неповнолітньому - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

23.04.2025 в період часу з 19 год 36 хвилин до 19 год 39 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Архітекторів буд.24 було проведено огляд місця події, в ході якого ОСОБА_4 добровільно видав предмет зовні схожий на складний ніж з чорною рукояткою, який вилучено в ході огляду місця події.

В подальшому вказаний предмет оглянуто дізнавачем, про що складено відповідний протокол. Крім того, вказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Так, в ході досудового розслідування встановлено, що 23.04.2025 ОСОБА_5 знаходився за адресою: АДРЕСА_1 , де невідомий йому чоловік намагався постійно схопити ОСОБА_5 та дістав ніж і намагався підійти ближче до останнього, але оточуючі люди запобігли подальшим діям невідомого чоловіка. ОСОБА_5 вказав, що сприймав дії невідомого як реальну погрозу, особливо в момент коли останній дістав предмет схожий на ніж.

Також, опитано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який пояснив, що 23.04.2025 близько 17:00 години він сів до травмою №20 та їхав до станції «Перемога». Коли він виходив з трамваю ОСОБА_4 здалося, що хтось бризнув йому в обличчя аерозолем. Зі слів ОСОБА_4 з ним в трамваї їхав хлопець на вигляд 16 років, з яким він вийшов на зупинці і ОСОБА_4 вирішив піти за хлопцем та прослідкувати куди він піде. ОСОБА_4 тримався за хлопцем на відстані 50 метрів. Біля будинку №24 по вул. Архітекторів ОСОБА_4 почав наздоганяти хлопця щоб схопити його та запитати чому він бризнув на нього, хоча ОСОБА_4 не до кінця був впевнений що саме цей хлопець це зробив. З показань ОСОБА_4 хлопець підбіг до літніх жінок та просив в них допомоги, а ОСОБА_4 намагався схопити ОСОБА_5 . В цей момент у ОСОБА_4 в руках в нього був ніж.

Таким чином, вважаю, що незастосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначеного предмета можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направлені на їх приховування або знищення, що значно ускладнить або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені.

У судове засідання прокурор не з`явився, подавши до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання просив задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, з невідомих суду причин, про час та місце судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали за справою, приходить до наступного.

В провадженні СД Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000263 від 24.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст.129 КК України.

Доводи клопотання підтверджуються протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 23.04.2025, поясненнями ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , протоколом огляду місця події від 23.04.2025, постановою про визнання та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів.

Згідно ч. 1 ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.ч. 5, 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п.1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом. Так, вилучені речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, є їх предметом та у подальшому стануть досліджуватись у експертних установах.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статей 168, 171 КПК України.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речового доказу, майна, що має доказове значення в даному кримінальному провадженні, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання прокурора законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131-132, 170-171 КПК України

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Накласти арешт на виявлений та вилучений 23.04.2025 в ході огляду місця події за адресою: м.Харків, вул. Архітекторів б.24, у ОСОБА_4 предмет зовні схожий на складний ніж з чорною рукояткою, шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження вилученим майном будь якими особами.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1