УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

18 червня 2025 рокуСправа № 495/2741/25
Номер провадження 1-кс/495/1163/2025

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Молдова, громадянина України, зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні № 0000564 від 20.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 332 Кримінального кодексу України (далі КК України),

встановив:

до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000564 від 20.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 332 України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , який оголошений в міжнародний розшук.

1. Щодо процедури розгляду.

Клопотання подане до суду 09.06.2025 та призначене до судового розгляду на 15:30 цього ж дня.

За клопотанням захисника адвоката ОСОБА_6 розгляд клопотання відкладено на 12.06.2025.

12.06.2025 захисник ОСОБА_6 подав заяву про відвід слідчому судді ОСОБА_1 на підставі пункту 4 частини першої статті 75 КПК у зв`язку із сумнівами щодо неупередженості.

Ухвалою судді ОСОБА_7 від 16.06.2025 відмовлено у задоволенні заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю підстав для висновку щодо упередженості судді.

Розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу слідчим суддею призначено на 15:00 18.06.2025.

До початку судового засідання адвокат ОСОБА_6 через канцелярію суду подав клопотання про відвід слідчого судді ОСОБА_1 на підставі пункту 4 частини першої статті 75 КПК у зв`язку із сумнівами щодо неупередженості.

У судове засідання на 15:00 18.06.2025 адвокат ОСОБА_6 , підозрюваний ОСОБА_5 не з`явився.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 81 КПК України якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.

Із урахуванням того, що відвід слідчому судді ОСОБА_1 заявлено повторно і такий відвід має ознаки зловживання (за результатами розгляду першого відводу інший суддя уже дійшов висновку про відсутність підстав для відводу на підставі пункту 4 частини першої статті 75 КПК), приходжу до висновку, що метою другого відводу є затягування кримінального провадження.

Керуючись наведеним, заяву адвоката ОСОБА_8 про відвід слідчого судді ОСОБА_1 суд, який здійснює провадження, залишає без розгляду на підставі частини четвертої статті 81 КПК України.

2. Щодо розгляду по суті клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2.1. Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за частиною третьою статті 332 КК України (незаконне переправлення осіб через державний кордон України, організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчинене з корисливих мотивів).

За результатами досудового розслідування встановлено, що 19.04.2025 до Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення зі 102 про те, що на автошляху Е87 сполучення Одесі-Рені зупинений вантажний автомобіль марки "DAF FA 95 XF", р/н НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , у вантажному відсіку якого він перевозив 4 осіб: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з метою незаконного переправлення їх через державний кордон України, поза пунктами пропуску, з корисливих мотивів.

Виїздом на місце події на узбіччі автошляху Е87 сполучення Одеса-Рені поблизу с. Красна Коса, Білгород-Дністровського району, Одеської області, а саме за координатами: 46.327334, 30.067834 знаходився вантажний автомобіль «DAF» білого кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_2 на дверному отворі якого наявна табличка чорного кольору на якій наявне маркування «XI.RAE47XSOE522927».

За результатами проведеного обшуку вантажного автомобілю «DAF» білого кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_2 у кабіні авто виявлено та вилучено папку з документами на яких наявна радянська символіка, мобільні телефони, паспорт «гражданина союза советских социалистических республік» на ім`я ОСОБА_13 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 на автомобіль DAF зеленого кольору НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_4 на причеп ASKO червоного кольору ВН1550XG, два номерні знаки НОМЕР_1 , книжку з надписом «БРАТ» та зображенням ОСОБА_14 ; в ході обшуку причепа вказаного авто у схованці, доступ до якого здійснюється через нижній люк було виявлено та вилучено мобільний телефон кнопковий «Sigma» червоного кольору, мобільний телефон Iphone чорного кольору у чохлі коричневого кольору, мобільний телефон марки Iphone синього кольору, у силіконовому чохлі сірого кольору, мобільний телефон марки Iphone чорного кольору.

20.04.2025 ОСОБА_5 було затримано в порядку статті 208 КПК України.

20.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною третьою статті 332 КК України.

О 03:40 год. 20.04.2025 ОСОБА_5 було доставлено в КНП «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня» для отримання медичної допомоги.

О 21:56 год. 20.04.2025 ОСОБА_5 здійснив втечу з КНП «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня».

21.04.2025 підозрюваний ОСОБА_5 оголошений у розшук, однак розшукові заходи не виявились ефективними, встановити фактичне місцезнаходження підозрюваного не видалось можливим.

За отриманою органом досудового розслідування інформацією ОСОБА_5 перебуває на території Республіки Молдова, що свідчить про те, що він умисно ухиляється від органів досудового розслідування. Постановою слідчого від 09.06.2025 підозрюваного ОСОБА_5 оголошено у міжнародний розшук у зв`язку із переховуванням від органів досудового розслідування.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину та оголошений в міжнародний розшук, зважаючи на обставини, які свідчать про неможливість запобігання ризику шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, на думку слідчого, є достатні підстави вважати, що вказана особа може переховуватись від органів досудового розслідування, та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому слідчий просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

2.2. У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний у судове засідання не прибув.

Захисник у судове засідання не прибув, хоча належно повідомлений про дату, час, місце судового розгляду; про поважність причин неявки, відкладення розгляду справи не заявив.

В силу статті 52, 324 КПК участь захисника у даному кримінальному провадженні не є обов`язковою, а його неявка не має наслідку відкладення судового розгляду.

Керуючись наведеним, приходжу до висновку про можливість судового розгляду за відсутності захисника.

2.3. Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 183 К ПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із частинами першою, другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина перша статті 194 КПК України).

Слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу (частина шоста статті 193 КПК).

З огляду на те, що слідчий звернувся із клопотанням про обрання запобіжного заходу в порядку частини шостої статті 193 КПК України за відсутності підозрюваного, слідчий суддя має перевірити наявність підстав передбачених частиною другою статті 177 КПК України та наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

2.4. Щодо набуття ОСОБА_5 процесуального статусу підозрюваного у межах цього кримінального провадження.

Так, відповідно до частини першої статті 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру.

Обставини щодо повідомлення ОСОБА_5 про підозру та відповідно набуття статусу підозрюваного стверджується копією письмового повідомлення про підозру із відповідними відмітками про її отримання.

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.06.2025, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000564 розпочате 20.04.2025 за правовою кваліфікацією частина третя статті 332 КК України. У випадку доведеності вини особи у вчиненні вказаного злочину, останньому загрожує покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

21.04.2025 підозрюваний ОСОБА_5 оголошений у розшук, однак розшукові заходи не виявились ефективними, встановити фактичне місцезнаходження підозрюваного не видалось можливим.

За отриманою органом досудового розслідування інформацією ОСОБА_5 перебуває на території Республіки Молдова, що свідчить про те, що він умисно ухиляється від органів досудового розслідування. Постановою слідчого від 09.06.2025 підозрюваного ОСОБА_5 оголошено у міжнародний розшук у зв`язку із переховуванням від органів досудового розслідування.

Перевіривши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра, на час розгляду клопотання, є обґрунтованою, оскільки існують факти та інформація, які переконують у тому, що він міг вчинити зазначене вище кримінальне правопорушення. Такими матеріалами (доказами) у кримінальному проваджені є: протоколи огляду місця події, обшуку, допиту свідків, огляду у тому числи фототаблиць із зображенням переписки у месенджерах, від 20.04.2025.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтована підозра») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

2.5. Щодо оголошення ОСОБА_5 у міжнародний розшук.

Так, частиною шостою статті 193 КПК України передбачено, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного можливе лише у разі доведення прокурором існування підстав, передбачених статтею 177 КПК України, та доведення виїзду підозрюваного та/або оголошення його у міжнародний розшук.

Тобто положення частини шостої статті 193 КПК України не зобов`язують при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваного доводити факт перебування особи в розшуку, йдеться лише про його оголошення в міжнародний розшук.

Чинний КПК України не розкриває поняття «міжнародний розшук» та не визначає момент, з якого особа вважається такою, що оголошена у міжнародний розшук. Водночас в абзаці 1 частини першої статті 281 КПК України вказано, що якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

За правилами частини другої статті 281 КПК України про оголошення розшуку виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується в постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається, відомості про що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, для того, щоб підозрюваний вважався у розумінні частини другої статті 281 КПК України оголошеним у розшук має бути наявна постанова про оголошення особи в розшук.

Із матеріалів, доданих до клопотання, встановлено, що постановою слідчого від 09.06.2025 підозрюваного ОСОБА_5 оголошено у міжнародний розшук.

Отже, враховуючи вищенаведені обставини слідчий суддя вважає доведеним той факт, що ОСОБА_5 оголошений у міжнародний розшук.

2.6. Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрювана однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених частиною першою статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4 частини першої статті 177 КПК України.

Застосоване затримання в порядку статті 208 КПК відносно ОСОБА_5 не виконало функцію достатності і гарантії його належної процесуальної поведінки, оскільки останній під час дії такого заходу та після оголошеної йому підозри виїхав за межі України та про своє місцезнаходження орган досудового розслідування, суд не повідомив.

Вказана обставина безумовно свідчить про ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення існує з огляду на те, що досудове розслідування триває у межах якого можливе виявлення нових доказів, які станом на сьогодні приховуються підозрюваним.

Ризик незаконного впливу на інших осіб є досить обґрунтованим з огляду на встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні. Так, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини перша, друга статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина четверта статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ймовірного впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність.

Враховуючи стадію досудового розслідування, обставини вчинення інкримінованого злочину, втечу на стадії затримання, довготривале переховування від органу досудового розслідування, суду, умисність такої поведінки, можна дійти висновку про наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що може ускладнити або унеможливити проведення слідчих дій, збирання доказів, встановлення істини у справі або притягнення винних до відповідальності.

За вищенаведених обставин слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду клопотання, існують ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3, 4 частини першої статті 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення у поданому клопотанні.

2.7. Отже, з урахуванням тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а отже клопотання слідчого підлягає задоволенню.

2.8. Слідчий суддя при постановленні ухвали враховує положення абзацу 7 частини четвертої статті 183 КПК України, де зазначено, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Керуючись статтями 183, 184, 193, 196 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

заяву захисника адвоката ОСОБА_6 про відвід слідчого судді ОСОБА_1 залишити без розгляду на підставі частини четвертої статті 81 КПК України у зв`язку із зловживанням права на відвід.

Клопотання слідчого задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який оголошений в міжнародний розшук, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до частини шостої статті 193 КПК України після затримання підозрюваного ОСОБА_5 і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, доставити останнього до слідчого судді для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 18.06.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1