Провадження № 1-кс/175/1244/25
18 серпня 2025 року селище Слобожанське Дніпровського
району Дніпропетровської області
Слідчий суддя Дніпровського районного Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3 (дистанційно)
в присутності підозрюваного ОСОБА_4 (дистанційно),
захисника адвоката ОСОБА_5 (дистанційно),
Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається
За матеріалами наданого слідчому судді клопотання, досудовим розслідуванням встановлено таке.
Відповідно до Положення про департамент житлово-комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації, затверджений розпорядженням голови обласної державної адміністрації керівника обласної військово-цивільної адміністрації від 15.11.2018 1368/5-18, Департамент є структурним пiдроздiлом облдержадмiнiстрацiї, що утворюється головою облдержадміністрації, є пiдзвiтним i підконтрольним голові облдержадмiнiстрацiї та Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.
Згідно п. 5 Положення про департамент житлово-комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації Департамент вiдповiдно до покладених на нього завдань, зокрема, забезпечує в межах повноважень ефективне і цільове використання бюджетних коштів.
Відповідно до п. 8 Положення Департамент очолює директор, який призначається на посаду і звільняється з посади головою облдержадміністрації згідно із законодавством про державну службу за погодженням з Мінрегіоном в установленому законодавством порядку.
Пунктом 9 Положенням визначено, що Директор департаменту здійснює керівництво департаментом, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності, сприяє створенню належних умов праці у департаменті; подає на затвердження голові облдержадміністрації положення про департамент; затверджує посадові інструкції працівників департаменту та розподіляє обов`язки між ними; планує роботу департаменту, вносить пропозиції щодо формування планів роботи облдержадміністрації; вживає заходів щодо удосконалення організації та підвищення ефективності роботи департаменту; звітує перед головою облдержадміністрації про виконання покладених на департамент завдань та затверджених планів роботи; може входити до складу колегії облдержадміністрації; вносить пропозиції щодо розгляду на засіданнях колегії облдержадміністрації питань, що належать до компетенції департаменту, та розробляє проекти відповідних рішень; може брати участь у засіданнях органів місцевого самоврядування; представляє інтереси департаменту у взаємовідносинах з іншими структурними підрозділами облдержадміністрації, з міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями за дорученням керівництва облдержадміністрації; організовує роботу департаменту з виконання заходів мобілізаційної підготовки, територіальної оборони, мобілізаційного плану області та планування територіальної оборони зони територіальної оборони; видає у межах своїх повноважень накази, організовує контроль за їх виконанням; подає на затвердження голові облдержадміністрації проекти кошторису та штатного розпису департаменту в межах визначеної граничної чисельності та фонду оплати праці його працівників; розпоряджається коштами у межах затвердженого головою облдержадміністрації кошторису департаменту; здійснює добір кадрів; організовує роботу з підвищення рівня; призначає громадян України, які пройшли конкурсний відбір, на вакантні посади державної служби категорій «Б» і «В» та звільняє з таких посад відповідно до Закону України «Про державну службу», присвоює ранги державним службовцям департаменту, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», заохочує та притягує їх до дисциплінарної відповідальності, здійснює відповідно до Закону України «Про державну службу» повноваження щодо переведення державних службовців у департаменті; приймає на роботу та звільняє з роботи у порядку, передбаченому законодавством про працю, працівників департаменту, які не є державними службовцями, заохочує та притягує їх до дисциплінарної відповідальності; проводить особистий прийом громадян з питань, що належать до повноважень департаменту; забезпечує дотримання державними службовцями та працівниками департаменту правил внутрішнього службового та трудового розпорядку, виконавської дисципліни; здійснює інші повноваження, визначені законом.
Розпорядженням голови Донецької обласної державної адміністрації, керівника обласної військово-цивільної адміністрації від 11.01.2018 № 4/7-18-рк на посаду директора департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації з 12 січня 2018 року призначено ОСОБА_4 .
Відповідно до посадової інструкції директора департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації директор Департаменту департаменту здійснює керівництво діяльністю департаменту, несе персональну відповідальність перед головою облдержадміністрації, керівником обласної військово-цивільної адміністрації за виконання покладених на департамент завдань.
Директор департаменту у своїй діяльності керується Конституцією України, указами Президента України, законами України, постановами та розпорядженнями Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України, рішеннями обласної ради, розпорядженнями голови облдержадміністрації, керівника обласної військово- цивільної адміністрації, іншими законодавчими та нормативними актами, Положенням про департамент, а також даною інструкцією.
Згідно п. 2.5 посадової інструкції директор Департаменту здійснює керівництво департаментом, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності, сприяє створенню належних умов праці у департаменті.
Відповідно до посадової інструкції директор
департаменту несе відповідальність за невиконання посадових завдань та обов`язків; за бездіяльність або невикористання наданих йому прав.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 26 Бюджетного кодексу України, контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень.
Отже, відповідно до ст. 18 КК України та примітки до ст. 364 КК України ОСОБА_4 був службовою особою, а саме постійно чи тимчасово обіймав посаду в органах державної влади, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій.
Розпорядженням голови Донецької обласної державної адміністрації, керівника обласної військово-цивільної адміністрації від 04.07.2016 № 548 (зі змінами) «Про затвердження Переліку об`єктів і заходів, що будуть здійснюватися за рахунок залишків коштів місцевих бюджетів населених пунктів Донецької області, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження» затверджено Перелік об`єктів і заходів, що будуть здійснюватися за рахунок залишків коштів місцевих бюджетів населених пунктів Донецької області серед якого роботи по проекту «Монтаж насосної установки на фільтрувальній станції, м. Слов`янськ (капітальний ремонт)».
Розпорядженням голови Донецької обласної державної адміністрації, керівника обласної військово-цивільної адміністрації від 19.09.2016 № 818 «Про реалізацію деяких положень розпорядження голови облдержадміністрації, керівника обласної військово-цивільної адміністрації від 04.07.2016 року № 548» (зі змінами) Департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації надані повноваження замовника робіт по проекту «Монтаж насосної установки на фільтрувальній станції, м. Слов`янськ (капітальний ремонт)».
Пунктом 1.1 умов договору підряду № 507 визначено, що Підрядник приймає на себе зобов`язання виконати роботи по об`єкту «Монтаж насосної установки на фільтрувальній станції, м. Слов`янськ (капітальний ремонт)», а Замовник прийняти на оплатити роботи відповідно до проектно-кошторисної документації.
Пунктом 3.5 Договору підряду № 507 встановлено, що обсяг робіт на 2018 рік визначений згідно з бюджетними коштами і складає 5 994 800 грн., у тому числі ПДВ у сумі 999 133,33 грн. за рахунок залишків коштів місцевих бюджетів населених пунктів Донецької області, на територіях яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, за виключенням об`єктів і заходів на території окремих районів, міст, селищ і сіл, де органи держаної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та у населених пунктах, що розташовані на лінії зіткнення.
Пунктом 6.1 Договору підряду № 507 визначено, що, зокрема, Замовник повинен передати за актом приймання-передачі Підряднику дозвільну документацію та іншу документацію, документи про дозвіл на виконання будівельних робіт на Об`єкті, надані відповідними органами, забезпечити об`єкт комплектною проектно-кошторисною документацією. Здійснювати розрахунки за виконані підрядні роботи після надання оформлених Підрядником та підписаних Замовником актів по формі КБ2в, довідок про вартість виконаних підрядних робіт, складеною за формою КБ3, актів приймання-передачі обладнання. Здійснювати технічний нагляд, контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконаних робіт протягом усього періоду будівництва Об`єкту.
Пунктом 6.3 Договору підряду № 507 визначено, що, зокрема, Підрядник зобов`язаний виконати якісно та у встановлені календарним графіком виконання робіт строки роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, ДБН та іншої нормативної документації.
Пунктом 6.1.5 Договору підряду № 507 визначено, що, зокрема, Замовник зобов`язаний здійснювати технічний нагляд, контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт протягом усього періоду будівництва Об`єкту.
Пунктом 6.2.3. Договору підряду № 507 визначено, що, зокрема, Замовник має право вносити зміни у проектну та кошторисну документацію до початку робіт або під час їх виконання за умови укладення окремого Договору на додаткові роботи.
Умовами пункту 6.2.7 Договору підряду № 507 визначено, що Замовник має право не приймати роботи, виконані з використанням матеріальних ресурсів, які не відповідають установленим вимогам та на які не представлені документи, передбачені п.п. 6.3.16, 11.2.2 Договору.
Відповідно до п. 6.3.16 Договору підряду № 507 Підрядник зобов`язаний забезпечити необхідними та якісними матеріалами, конструкціями, виробами та устаткуванням, відповідно до відомості ресурсів погодженої з «Замовником». Придбані матеріальні ресурси підтвердити накладними та витратами на транспортування, тару, упаковку, зберігання і калькуляцією для виробів власного виготовлення, сертифікатами, паспортами, гарантійними талонами та іншими документами до їх використання, згідно з чинним законодавством. У разі виявлення невідповідності матеріальних ресурсів встановленим вимогам в найкоротші строки провести заміну цих ресурсів за рахунок «Підрядника».
Пунктом 11.2.2 Договору підряду № 507 визначено, що на матеріали та обладнання, які використовуються при проведенні робіт, «Підрядник» зобов`язаний надати «Замовнику» накладні та розрахунки витрат на транспортування, тару, упаковку, зберігання, калькуляцію для виробів власного виготовлення, сертифікати, паспорти, гарантійні талони та інші документи до їх використання, згідно з українським законодавством. Якщо проектом передбачено використання матеріалів та обладнання конкретних марок, «Підрядник» у випадку постачання та використання аналогічного обладнання інших марок, зобов`язаний надати документальне підтвердження його повної еквівалентності (щодо якості, строку експлуатації тощо) матеріалам, обладнанню, передбаченому проекту. «Підрядник» гарантує експлуатацію вказаних матеріалів та обладнання протягом строку, що не може бути меншим гарантійного строку експлуатації матеріалів, обладнання, передбаченого проектом. «Підрядник» обов`язково погоджує використання аналогічного обладнання інших марок з «Замовником» та розробником проекту.
Пунктом 11.1.1 Договору підряду № 507 встановлено, що «Замовник» забезпечує Об`єкт проектно кошторисною документацією у двох примірниках, затвердженою відповідно до вимог чинного законодавства.
Пунктом 11.1.4 Договору підряду № 507 встановлено, що «Підрядник» може звертатися до «Замовника» з пропозиціями щодо внесення змін до проектної документації. Та умовами пункту 11.1.5 Договору підряду № 507 визначено, що «Замовник» може вносити зміни до проектної документації згідно з п.6.2.3. Договору, в якому визначено, що Замовник має право вносити зміни у проектну та кошторисну документацію до початку робіт або під час їх виконання за умови укладення окремого Договору на додаткові роботи.
Також, відповідно до п. 11.1.6 Договору підряду № 507 Авторські права на проектну документацію охороняються відповідно до законодавства.
Пунктом 11.6.1 Договору підряду № 507 визначено, що роботи та матеріальні ресурси, що використовуються для їх виконання, повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів у галузі будівництва, проектній документації та Договору підряду.
З метою контролю за відповідністю робіт та матеріальних ресурсів установленим вимогам «Замовник» забезпечує здійснення технічного нагляду за будівництвом у порядку, встановленому законодавством, що передбачено п. 11.6.2 Договору підряду № 507.
Пунктом 11.6.3 умов Договору підряду № 507 встановлено, що з метою контролю за відповідністю будівельно-монтажних робіт проектній документації «Замовник» забезпечує здійснення авторського нагляду протягом усього періоду будівництва шляхом укладення Договору з відповідальним розробником проектної документації. Авторський нагляд під час будівництва Об`єктів здійснюється в порядку, встановленому законодавством.
Відповідно до п. 11.6.4 Договору підряду № 507 «Замовник» здійснює контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт відповідно до чинного законодавства. Пунктом 11.8.1. Договору підряду № 507 визначено, що внесення змін у Договір підряду оформлюється додатковою угодою. Пунктом 11.8.6. Договору підряду № 507 встановлено, що істотні умови договору про закупівлю не повинні змінюватися після підписання договору до повного виконання зобов`язань сторонами, крім випадків, передбачених ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі». Пунктом 10.1 «Строк дії Договору» підряду № 507 визначено, що договір набирає чинності з дати його підписання і діє до 30.11.2018 року, але до отримання документів про відповідність збудованого об`єкту проектній документації, згідно з вимогами чинного законодавства, а в частині розрахунків до повного їх виконання.
Пунктом 1.1 умов договору підряду № 507 визначено, що Підрядник приймає на себе зобов`язання виконати роботи по об`єкту «Монтаж насосної установки на фільтрувальній станції, м. Слов`янськ (капітальний ремонт)», а Замовник прийняти на оплатити роботи відповідно до проектно-кошторисної документації.
Згідно робочого проекту «Монтаж насосної установки на фільтрувальній станції, м. Слов`янськ (капітальний ремонт)» передбачено встановлення комплексної станції підвищеного тиску - системи підвищеного тиску у вигляді комплектної станції підвищеного тиску фірми Grundfos типу Hydro МРС-Е 4 CR 150-3 Q=75-350м3/год, Н=50 м з 4-х насосів та циркуляційного насосного агрегату фірми Grundfos типу NB 65-200/196 A-F2-A-BAQE Q=100м3/год, Н=50.
Тобто, своїми умисними діями директор Департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації ОСОБА_4 , будучи службовою особою, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди для ТОВ ВКФ «Перспектива», завдав шкоду державним інтересам на суму 4 772 245, 46 гривень, чим спричинена матеріальна шкода Донецькій обласній державній адміністрації на вищевказану суму, що в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та відповідно до примітки до ст. 364 є тяжкими наслідками.
Покликаючись на існування ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), таких як: (1) переховування від органів досудового розслідування та суду; (2) незаконний вплив на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; (3) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та (5) вчинити інше кримінальне правопорушення, чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, прокурор просив застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби за місцем проживання підозрюваного.
Позиція учасників у судовому засіданні
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, покликаючись на викладені у ньому обставини. Окрім того додав, що на переконання органу досудового розслідування, наразі існують ризики, передбачені ст. 177 КПК. Свою позицію та обґрунтованість підозри прокурор мотивував обставинами, зазначеними у клопотанні.
Сторона захисту заперечувала щодо задоволення клопотання, з огляду на його безпідставність, зазначивши, що клопотання є необґрунтованим, оскільки не відповідає вимогам статей 177, 182 КПК; мета застосування запобіжного заходу у вигляді є безпідставною; відсутні заявлені прокурором ризики.
Зокрема підозрюваний ОСОБА_4 вказав, що пропонований стороною обвинувачення запобіжний захід є занадто суворим, він має намір співпрацювати і надалі зі слідством, ризики нівельовані давністю подій та віддаленістю його місця проживання від Донецької області з якої він виїхав 3,5 роки тому. Також зазначив, що за своїми службовими обов`язками він має мати можливість пересування і в нічний час доби.
Положення закону, якими керувався слідчий суддя
Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК).
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора (частини 3, 4 ст. 176 КПК).
Статтею 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: (1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують детектив та прокурор; (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Установлені слідчим суддею обставини, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали
Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив наступні обставини та дійшов таких висновків.
Щодо обґрунтованості підозри
Кримінальне правопорушення, склад якого передбачений ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України - зловживання службовим становищем, тобто в умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки.
Саме з огляду на таке розуміння обґрунтованості підозри слідчий суддя вирішував це клопотання, та дійшов висновку про те, що описана у клопотанні фабула, у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України.
Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджені та оцінені фактичні дані, які підтверджуються повідомлення про вчнення кримінального правопорушення , договір підряди з додатками та акти приймання-передачі робіт за договором, протоколом огляду місця події від 10.10.2019, протоколом огляду місця від 19.01.2021; висновком експерта, за результатами проведення комплексної судової будівельно - технічної та товарознавчої експертизи від 29.01.2021; висновком експерта, за результатами проведення судової будівельно- технічної експертизи від 22.03.2021; висновком експерта, за результатами проведення почеркознавчої експертизи від 08.10.2021, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 19.01.2021 тощо.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час судового розгляду, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_4 .
Також слідчий суддя приймає до уваги правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90 р., відповідно до якого «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Щодо існування ризиків
Прокурор, наполягаючи на застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу, окрім обґрунтованості підозри останнього у вчиненні кримінального правопорушення, покликався також на існування ризиків, які дають йому підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
На переконання слідчого судді, ризики, що дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Перевіряючи існування зазначених прокурором ризиків, слідчий суддя виходив із такого.
Так, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати, спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду полягає у тому, що підозрюваному, у разі визнання його винним в інкримінованому злочині, загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, що може бути розцінене, як більш вагомі негативні наслідки для себе, ніж наслідки за ухилення від правосуддя шляхом переховування від правоохоронних органів і суду.
Зазначені обставини в свою чергу дають підстави вважати слідчому судді, що ОСОБА_4 з метою ухилення від кримінального покарання, яке йому загрожує, може переховатися від органів досудового розслідування та суду, шляхом перетинання Державного кордону на територію непідконтрольній українській владі та перешкоджати проведенню із ним слідчих і процесуальних дій.
Ризик знищити, сховати, спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення полягає в тому, що на даний час у рамках досудового розслідування зазначеного кримінального провадження не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування, а підозрюваний, в свою чергу, достовірно знаючи про місце перебування документів або речей, за допомогою яких було реалізовано злочинний намір, може їх знищити, спотворити, приховати, не надавши органам досудового розслідування можливості встановити місце їх перебування та вилучити у встановленому законом порядку.
Ризик незаконно впливу на свідків полягає у тому, що отримавши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, ОСОБА_4 володітиме інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних, даних свідків, які надали та можуть у подальшому надати органу досудового розслідування покази стосовно нього, у зв`язку з чим останній, матиме можливість безперешкодно впливати на вказаних учасників процесу шляхом підкупу, примусу, погроз, у тому числі із застосуванням насильства та зброї, з метою зміни або відмови їх від показів.
Крім того, підозрюваний може здійснити незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні, зокрема шляхом вмовляння та підкупу, що може призвести до зміни їх показів у судовому провадженні. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Також, з врахуванням посади, яку займав ОСОБА_4 , його статусу та соціальних зв`язків, доступу до фінансових важелів вважаємо, що існує ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні та доданих до нього документах, а також прокурором у судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого . 1 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України, а також наявність ризиків передбачених п. 1,2,3,4 ст. 177 КПК України.
Мотиви суду щодо запобіжного заходу, який слід застосувати щодо підозрюваного та інші питання
Оскільки встановлено обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України та наявність декількох ризиків, то з метою забезпечення дієвості кримінального провадження, застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного є об`єктивно необхідним.
Прокурор просив застосувати щодо ОСОБА_4 домашній арешт у нічний час доби, покликаючись на обґрунтованість підозри та наявність ризиків. Прокурор вважав, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених КПК, не забезпечить виконання підозрюваним своїх обов`язків та не запобігатиме існуючим ризикам.
На виконання вимог ст.ст. 177-178 КПК України, встановлено, що підозрюваний на обліку у лікарів не перебуває, раніше не судимий, має постійне місце реєстрації та проживання офіційне місце роботи, що вказує на достатньо високий рівень міцності соціальних зв`язків ОСОБА_4 .
Доказів застосування до ОСОБА_4 раніше запобіжних заходів, відомостей, які свідчили б про неможливість застосування до підозрюваного іншого запобіжного заходу, окрім як домашнього арешту у нічний час слідчому судді не надано; даними про повідомлення про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя не володіє.
Однак під час розгляду клопотання, слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили про необхідність застосування саме такого запобіжного заходу як домашній арешт.
Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, слідчий суддя, враховав наявність обґрунтованої підозри і така оцінка стосується перспективних фактів, тому слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи зможуть запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
Слід зауважити, що під час розгляду клопотання, підозрюваний та його захисник наводили інші аргументи, які жодним чином не свідчать про помилковість висновків, до яких дійшов слідчий суддя у цій ухвалі. Водночас, розглядаючи це клопотання, слідчий суддя надав відповіді на всі вагомі аргументи сторін кримінального провадження.
Враховуючи встановлені вище обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як особисте зобов`язання забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків та таке обмеження права підозрюваного на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.
Строк дії ухвали встановити у межах строку досудового розслідування.
У відповідності до положень ч.7 ст. 194 КПК України, строк покладених на підозрюваного обов`язків не може перевищувати двох місяців.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 181, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою.
-не відлучатися за межі Хмельницької області без дозволу слідчого, прокурора або суду (але за винятком службової необхідності, а також коли існує необхідність збереження життя в умовах воєнного стану під час ракетної або іншої небезпеки, пов`язаної з авіо або артилерійськими ударами).
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
-утримуватися від спілкування із свідками сторони обвинувачення по обставинах даного кримінального провадження.
-здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності таких).
В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених цією ухвалою зобов`язань до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму до 2-х розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Строк дії ухвали до 13 жовтня 2025 року.
Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою ст. 194 КПК України можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
У відповідності до положень ч. 3 ст.179 КПК України, контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі у п`ятиденний термін з дня оголошення ухвали апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 18 серпня 2025 року. У відповідності до положень ч.2 ст.376, ч.15 ст.615 КПК України в судовому засіданні проголошено резолютивну частини ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1