Провадження № 1-кс/509/767/25
Справа № 509/1705/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2025 року слідчий суддя Овідіопольського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного, адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду смт.Овідіополь, клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000176 від 06.04.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.4 ст.189, ч.1 ст.162, ч.1 ст.357 КК України, про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, у відношенні

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Хмельницький, українця за національністю, громадянина України, який має вищу освіту, що не має на утриманні малолітніх дітей, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у скоєні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.4 ст.189, ч.1 ст.162, ч.1 ст.357 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділенням відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000176 від 06.04.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.4 ст.189, ч.1 ст.162, ч.1 ст.357 КК України.

07.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146 та ч. 4 ст. 189 КК України.

08.04.2025 ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 05.06.2025 року.

22.04.2025 Слідчий СВ відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_5 про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру, а саме про те, що він підозрюється у скоєнні злочинів, передбачених ч.4 ст.189, ч.2 ст.146, ч.1 ст.162, ч.1 ст.357 КК України.

02.07.2025 старший слідчий СВ ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Овідіопольського районного суду Одеської області з клопотанням по продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із утриманням у ДУ «Одеський слідчий ізолятор» відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 07.09.2025, без визначення застави.

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 03.07.2025 року, продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком до 01.09.2025, без визначення застави.

Захисником підозрюваного ОСОБА_5 , адвокатом ОСОБА_6 , надано до суду клопотання про зміну відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 , та адвокат ОСОБА_6 , зазначене клопотання підтримали, просили його задовольнити, обґрунтовуючи його наступним.

Так, захист вважає, що на даний час, відпала потреба у застосуванні саме такого виду запобіжного заходу, а тому він повинен бути змінений на інший більш м`який запобіжний захід, виходячи з наступного.

22.08.2025 року, адвокатом ОСОБА_6 , було ініційовано клопотання про надання показань обвинуваченим на стадії досудового розслідування у порядку, передбаченому КПК України, а саме, відповідно до ст.42, 46, 95 КПК України, обвинувачений має право давати пояснення, показання щодо підозри, обставин кримінального правопорушення, а також надавати докази на підтвердження своєї позиції.

В подальшому, а саме, 27.08.2025 року, підозрюваним ОСОБА_5 були надані показання з визнанням вини в інкримінованих злочинах.

Крім того, захист зазначає, що з матеріалів досудового розслідування вбачається, що злочинні дії ОСОБА_5 , на відміну від своїх співучасників, фактично виражались в присутності на місці злочину без вчинення активних дій. Так, з протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 09.04.2025 року, який міститься в матеріалах досудового розслідування, вбачається, що свідок ОСОБА_8 не дав жодного показання щодо підозрюваного ОСОБА_5 . Також, з протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 від 10.04.2025 року, який міститься в матеріалах досудового розслідування, вбачається, що потерпілий ОСОБА_9 жодного разу не зазначив про причетність ОСОБА_5 до злочинних дій.

Також захист зазначає обставини перелічені у ст.178 КПК України, а саме: наявність міцних соціальних зв`язків ОСОБА_5 в місті його постійного проживання, які виражаються в тривалому постійному мешканні за адресою АДРЕСА_2 разом зі своєю цивільною дружиною ОСОБА_10 (додається). Також згідно Довідки комунального підприємства УМК «Центральна» від 12.05.2025 № б/н (додається), на території яку обслуговує УМК «Центральна» за вищевказаною адресою, що зареєстрований ОСОБА_5 скарг та заяв на його поведінку від сусідів не надходило. Також, крім зазначеного, згідно Характеристики за підписом сусідів ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 (додається), ОСОБА_5 проживає зі своїми батьками (тато ОСОБА_14 , 1956 р.н., мама ОСОБА_15 1975 р.н.) за адресою АДРЕСА_1 з 2002 року. За свідченням сусідів працьовитий, товариський, ввічливий. В побуті доброзичливий, чуйний. Надає допомогу батькам та бабусі з дідусем. За весь час зарекомендував себе як зразковий громадянин і сусід, що підтримує добрі стосунки як у сім`ї так і в спілкуванні з сусідами. Крім зазначеного вище, наявна характеристика комунального закладу загальної середньої освіти «Гімназія № 20 імені Сергія Єфремова Хмельницької міської ради» від 29.04.2025 №01-42/191 (додається), зокрема, за час навчання в освітньому закладі ОСОБА_16 зарекомендував себе як старанний дисциплінований, працелюбний, уважний учень. До виконання громадських доручень ставився сумлінно, завжди виконував правила поведінки учнів у школі, тощо. ОСОБА_5 надає активну допомогу у побуті, а також фінансову допомогу батькам ОСОБА_15 , 1975 р.н., ОСОБА_14 , 1966 р.н. ОСОБА_5 працював адміністратором за сумісництвом в мережі аптек ТОВ «МАКСІ-ФАРМ» (довідка ТОВ «МАКСІ-ФАРМ ГРУП» про підтвердження місця роботи ОСОБА_5 від 01.05.2025 додається). Крім того, захист просив звернути увагу на значні проблеми зі здоров`ям батька ( ОСОБА_14 ), що підтверджується Випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 1482, а також Консультативним заключенням Хмельницького обласного серцево-судинного центру від 11.03.2025 р. Також захист просить врахувати стан здоров`я підозрюваного. Відповідно до Виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого КП «ХМ ЦПМСД №2 ХМР Амбулаторія загальної практики сімейної медицини №1 від 19.05.2025 (додається), ОСОБА_5 має наступні діагнози: Хронічний гастро-дуоденіт, хронічний панкреатит в стадії неповної ремісії, хронічний холецистит в стадії неповної ремісії; ОСОБА_5 вчинив правопорушення вперше, не має судимостей; ОСОБА_5 під час тримання його під вартою не має можливості працювати та надавати фінансову допомогу своїм батькам.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, просив відмовити.

Слідчий проти задоволення клопотання заперечував, при цьому підтвердив, що ОСОБА_5 дійсно визнав свою вину, падав покази які узгоджуються з наявними в матеріалах справи доказами, виявив бажання та ініціативу щодо активної співпраці зі слідством.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши надані суду докази, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.201 КПК України, 1.Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. 4.Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до п. 9 Листа від 04.04.2013р. №511-550/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» слідчий суддя, суд має зважати, що слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу за відсутності для цього підстав, передбачених ст. 177 КПК. Тому в разі розгляду відповідного клопотання, не підкріпленого визначеними у КПК метою та підставами, останнє має бути відхилене.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч.1 ст.177 КПК та не підлягає розширеному тлумаченню. Запобіжний захід застосовується з метою запобігання спробам підозрюваного, обвинуваченого (ризикам) вчинити протиправні дії.

Відповідно до п.10 Листа від 04.04.2013р. №511-550/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» У кожному випадку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим. Відповідно до положень ст.198 КПК висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту); наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» (заява №16437/04, п.43, 14 лютого 2008 року) суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (див. рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п.282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.07.2014 року у справі «Мала проти України» (Заява № 4436/07) у п.47-49 наголосив, що статтею 6 Конвенції гарантується право на справедливий розгляд справи, нею не встановлюється жодних правил щодо прийнятності доказів або способу, у який вони повинні бути оцінені, що, таким чином, є у першу чергу предметом регулювання національного законодавства та національних судів (див. рішення у справі «Гарсія Руїс проти Іспанії» (Garsia Ruiz v. Spain) [ВП], заява №30544/96, п. 28, ECHR 1999-I). Аналогічним чином, у першу чергу саме національні органи влади, зокрема суди, мають тлумачити національне право, а Суд не замінить своє тлумачення їхнім за відсутності свавільності. З урахуванням вищезазначеного Суд все одно має переконатися у тому, чи були справедливими процедури у їхній сукупності, включаючи спосіб, у який приймалися докази та процесуальні рішення (див. рішення від 15 червня 2004 року у справі «Таммінен проти Фінляндії» (Tamminen v. Finland), заява №40847/98, п.38).

Ключовим для концепції справедливого розгляду справи як у цивільному, так і кримінальному провадженні є те, щоб скаржник не був позбавлений можливості ефективно представляти свою справу в суді та мав змогу нарівні із протилежною стороною користуватися правами, передбаченими принципом рівності сторін (див. рішення у справі «Стіл та Морріс проти Сполученого Королівства» (Steel and Morris v. the United Kingdom), заява № 68416/01, п. 59, ECHR 2005-ІІ). Принцип рівності сторін вимагає «справедливого балансу між сторонами», і кожній стороні має бути надано відповідну можливість для представлення своєї справи в умовах, що не ставлять її у суттєво невигідне становище порівняно з її опонентом (див. рішення від 26 травня 2009 року у справі «Бацаніна проти Росії» (Batsanina v. Russia), заява № 3932/02, п. 22). Більше того, принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (див. рішення у справах «Проніна проти України» (Pronina v. Ukraine), заява № 63566/00, п. 25, від 18 липня 2006 року, та «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), заява № 42310/04, п. 280, від 21 квітня 2011 року).

Згідно з практикою Суду, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та органів, що вирішують спори, має бути належним чином викладено підстави, на яких вони ґрунтуються. Обсяг цього обов`язку щодо обґрунтовування рішення може бути різним залежно від характеру самого рішення і має визначатись з урахуванням обставин відповідної справи (див. вищенаведене рішення у справі «Гарсія Руїс проти Іспанії» (Garsia Ruiz v. Spain), п. 26 із подальшими посиланнями).

Пунктом 3 ст.5 Конвенції передбачено додаткові гарантії захисту права на свободу. Зокрема, особа, яку затримано на законних підставах, має право на звільнення за наявності гарантії присутності на судових засіданнях.

У національному законодавстві мають діяти норми, які будуть узгоджуватися з практикою ЄСПЛ, згідно з якими при вирішенні питання про запобіжний захід у вигляді тримання під вартою національні суди мають виходити з переконливості та доведеності державними органами обґрунтування будь-якого періоду позбавлення волі, а норми, які визначають принцип обов`язковості тримання, повинні бути скасовані.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання певним діям. При цьому тримання під вартою є виключним заходом, який може бути застосовано до особи лише за умови наявності ризиків, установлених законом, що доведено стороною обвинувачення. В усіх інших випадках повинні застосовуватися альтернативні запобіжні заходи. Більше того, кожного разу, коли суд переглядає правомірність тримання особи під вартою, він зобов`язаний аналізувати наявність ризиків і у випадку їх відсутності змінити запобіжний захід на більш м`який.

Судом встановлено, що у ОСОБА_5 наявне постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки, він позитивно характеризується за місцем проживання, навчання та роботи, має проблемний стан здоров`я, він вчинив правопорушення вперше, не має судимостей.

Також, слідчий суддя вважає, що, активна співпраця ОСОБА_5 з правоохоронними органами, викриття інших співучасників кримінальних правопорушень, є вагомою підставою для зміни запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 , обґрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню частково, а саме, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, й саме такий запобіжний захід забезпечить належне виконання ОСОБА_5 своїх процесуальних обов`язків та його активної участі в встановлені всіх обставин скоєння кримінального правопорушення.

Керуючись ст.ст. 181, 193, 194, 201, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000176 від 06.04.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.4 ст.189, ч.1 ст.162, ч.1 ст.357 КК України, про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, задовольнити частково.

Змінити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що застосований Ухвалою слідчого судді Овідіопольського районного суду Одеської області від 08.04.2025 р., на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк до 07.09.2025 року.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та контактних номерів телефону;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України, в`їзд в Україну;

- не спілкуватись з потерпілим, іншим підозрюваним та свідками по даному кримінальному провадженню;

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду.

Роз`яснити підозрюваному положення ст.181 ч.5 КПК України.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію 07.09.2025 року.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти в залі суду негайно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та оголошено 02.09.2025 р. о 08.05.

Слідчий суддя ОСОБА_1