Справа № 750/4335/22
Провадження № 1-кп/750/30/25
У Х В А Л А

26 серпня 2025 року Деснянський районний суд м. Чернігова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Чернігові клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-психіатричної експертизи в ході розгляду матеріалів кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000303 від 02 квітня 2022 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Деснянського районного суду м.Чернігова перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 квітня 2022 року за №0000303 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

01 липня 2025 року до суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-психіатричної експертизи. В обґрунтування клопотання зазначає, що вироком Менського районного суд Чернігівської області від 22 липня 1995 року ОСОБА_4 засуджений за ст. 95 КК України (в редакції 1960 року, умисне вбивство вчинене в стані сильного душевного хвилювання) до 3 років позбавлення волі, з відстрочкою 2 роки.

Враховуючи виявлені обставини захисник ОСОБА_5 вважає, що необхідно провести додаткову експертизу, оскільки висновками судово-психіатричного експерта № 132 та №133 від 07 червня 2022 року питання про те чи перебував ОСОБА_4 під час вчинення кримінального правопорушення 01 квітня 2022 року у стані сильного душевного хвилювання не досліджувалося. Враховуючи викладене, просить суд призначити додаткову судово-психіатричну експертизу.

Обвинувачений та його захисник подане клопотання підтримали.

Прокурор вважає клопотання захисника безпідставним, просить в його задоволенні відмовити.

Потерпілий проти задоволення клопотання заперечував.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, та дослідивши клопотанням та матеріалами кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

За нормативними правилами частини 1 статті 332 КПК України, суд під час судового розгляду за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

За змістом частини 1 статті 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Імперативними положення статті 101 КПК України визначено, що висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатом висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

У висновку експерта повинно бути зазначено докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка (пункт 6 статті 102 Кримінального процесуального кодексу України).

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно із п. 1.2.14. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Організаційні засади проведення судово-психіатричної експертизи визначені Порядком проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженим наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.05.2018 № 865.

Відповідно до пунктів 6 та 8 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, за формою проведення судово-психіатрична експертиза може бути амбулаторною, стаціонарною, посмертною, за процесуальними ознаками - первинною, повторною, додатковою.

Предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу (п. 10 вказаного Порядку).

В ході досудового розслідування слідчим було призначено судово-психіатричну експертизу обвинуваченому ОСОБА_4 , а також досліджено висновок експерта №132 від 07 червня 2022 року відповідно до якого, обвинувачений у період часу, що відноситься до інкримінованого йому діяння був здатний усвідомлювати свої дії та керувати ними, за своїм психічним станом на теперішній час, здатний правильно сприймати обставини, які мають значення для даного кримінального провадження та давати про них правильні свідчення. Застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_4 не показане.

Згідно з п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних та цивільних справах» № 8 від 30.05.1997, судово-психіатрична експертиза призначається, коли вирішення кримінальної або цивільної справи залежить від визначення психічного стану особи на час вчинення нею певного діяння (бездіяльності) чи укладення угоди за наявності сумнівів щодо її спроможності усвідомлювати значення своєї поведінки внаслідок психічної хвороби або тимчасового розладу душевної діяльності. Ознаками такої поведінки можуть бути невмотивовані, неадекватні чи неконтрольовані дії особи в момент вчинення протиправного діяння або в процесі провадження у справі, а так само при укладенні цивільно-правової угоди. Судово-психіатрична експертиза обов`язково призначається для визначення психічного стану обвинуваченого за наявності у справі даних, які викликають сумнів щодо його осудності. Коли під час дослідження в судовому засіданні висновку судово-психіатричної експертизи з`ясується, що для визначення психічного стану підсудного є необхідним тривале спостереження за ним в умовах стаціонару, суд за мотивованою пропозицією експерта може вирішити питання про поміщення підсудного у відповідний медичний заклад.

Заявляючи клопотання, захисник обвинуваченого просить провести саме додаткову судово-психіатричну експертизу.

Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних та цивільних справах» №8 від 30.05.1997 у пунктах 10 та 11 надано роз`яснення про те, що судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові)про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

У пункті 17 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я від 08.05.2018 № 865, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.06.2018 за № 719/32171, зазначено, що під час проведення амбулаторної та стаціонарної СПЕ з метою з`ясування наявності чи відсутності в особи психічного розладу експерти проводять психіатричний огляд, оцінюють об`єктивний анамнез, включаючи дані про спадковість психічних розладів, особливості психічного розвитку, сімейний і соціальний статус, особливості реагування на різні життєві ситуації, психічні травми, особливості психічного стану та поведінки під час проведення СПЕ та в період дій, з приводу яких ведеться провадження у цій справі. Експерти оцінюють особливості зовнішнього вигляду, міміки, руху і мови особи, щодо якої проводиться СПЕ, а також її манеру триматися під час обстеження. У разі виявлення короткочасних порушень свідомості описують їх тривалість, зовнішні прояви (збліднення шкірних покривів, наявність додаткових рухів тощо) для уточнення характеру патологічного стану. Обсяг дослідження та вибір методик у кожному конкретному випадку визначає експерт (психолог).

Стороною захисту не доведено, що експерт, проводячи амбулаторну судово-психіатричну експертизу, дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, або ж, що висновок експерта є неясним. Так само захисник обвинуваченого не вказує на те, що є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також на те, що при проведенні амбулаторної судово-психіатричної експертизи було істотно порушено процесуальні норми, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Окрім того обвинувачений ОСОБА_4 повідомив, що він повідомляв експертам про наявність вироку суду на який посилається сторона захисту.

При дослідженні висновку судово-психіатричного експерта № 132 від 07 червня 2022 року не було установлено порушень процесуальних норм, які б призвели до обмеження прав обвинуваченого. Також стороною захисту не доведено, що висновок не дає вичерпних відповідей на порушені питання або ж що висновок експерта є неясним, чи недостатньо обґрунтованим, чи він суперечить іншим матеріалам кримінального провадження.

Оскільки в даному кримінальному провадженні уже було проведено судово-психіатричну експертизу ОСОБА_4 , підстав для призначення додаткової експертизи, про яку заявлено стороною захисту, судом не виявлено, будь-яких порушень процесуальних норм у висновку експерта.

Поставлені в клопотанні питання щодо стану сильного душевного хвилювання не можуть бути об`єктом дослідження та проведення додаткової експертизи, оскільки це питання охоплюється питаннями які вирішувалися під час проведення первинної експертизи.

У зв`язку з вище викладеним, суд дійшов висновку, що клопотання захисника обвинуваченого про призначення додаткової судово-психіатричної експертизи є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 242, 332, 350, 369, 372 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-психіатричної експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000303 від 02 квітня 2022 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України - відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1