Справа № 296/5132/25
Ухвала

Іменем України

19 травня 2025 року м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника заявника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

13.05.2025 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира в інтересах ОСОБА_2 із клопотанням про скасування арешту, накладеного на майно підозрюваної ОСОБА_4 у справі №296/9964/17 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 14.12.2017р. В обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Так, вироком Житомирського районного суду Житомирської області від 01.11.2023р. ОСОБА_4 визнано винною у вчиненні злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України, та призначено покарання у виді 11 років позбавлення волі, вирішено стягнути з обвинуваченої на користь ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 400000грн. Вирок набрав законної сили 18.09.2024р.

Проте, з ухваленням судового рішення, яким закінчено судовий розгляд, не вирішено питання про скасування арешту майна.

При примусовому виконанні стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 моральної шкоди 30 квітня 2025р. реалізовано земельну ділянку площею 2,9276га кадастровий номер :01:000:0131 шляхом проведення ТОВ «Е-Тендер» земельних торгів.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Ст.1 Першого протоколу до Конвенції передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Суд, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

При подачі клопотання про скасування арешту майна адвокатом ОСОБА_3 не наведено жодних мотивів та підстав звернення з вказаним клопотанням саме до Корольовського районного суду м. Житомира. Зі змісту клопотання вбачається, що арешт на майно підозрюваної ОСОБА_4 накладався ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 14.12.2017р. Однак, із змісту самого клопотання також вбачається, що по кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_4 Житомирським районним судом Житомирської області постановлено обвинувальний вирок, який (як стверджує заявник) набрав законної сили 18.09.2024р. При цьому до матеріалів клопотання при зверненні до суду копію вироку не долучено, копію ухвали слідчого судді від 14.12.2017р. долучено у вигляді роздруківки з ЄДРСР знеособлено (накладено арешт на майно ОСОБА 5).

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 537 КПК України визначено питання, які вирішуються судом під час виконання вироків. Зокрема, п.14 ч.1 вказаної статті - інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Порядок вирішення судом питань, пов`язаних із виконанням вироку, регламентований ст.539 КПК України. Так, клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до суду, який ухвалив вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктом 14 частини першої статті 537, статті 538 цього Кодексу. Отже, Корольовський районний суд м.Житомира не є судом, встановленим законом, уповноваженим на вирішення даного клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-174, 369, 372, 537, 539 КПК України, загальними засадами кримінального провадження, з метою досягнення завдань кримінального провадження у відповідності до приписів статті 2 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника заявника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 14.12.2017р., залишити без розгляду.

Роз`яснити заявику право звернутися з клопотанням до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_5