Справа № 373/1776/25
Номер провадження 1-кс/373/248/25
УХВАЛА

про відмову в арешті майна

03 липня 2025 року м. Переяслав

Слідча суддя Переяславського міськрайонного суду Київської області

ОСОБА_1

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

володільця майна ОСОБА_4 ,

розглянувши в судовому засіданні клопотання прокурора Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000310 від 27.06.2025 за ч.2 ст. 289 КК України

про накладення арешту на майно,

установив:

30.06.2025 до суду надійшло клопотання прокурора Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 від 28.06.2025, в якому вона просила накласти арешт на майно, яке було виявлене та вилучене 27.06.2025 в ході проведення огляду, а саме:

1) мотоцикл марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, н.з. НОМЕР_1 , об`ємом двигуна 80 куб.см, користувачем якого являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 ;

2) змиви з правої та лівої ручки керма мотоцикла, які поміщено до паперового конверту з відповідними написами та підписами; слід папілярних ліній руки, який відкопійовано за допомогою липкої стрічки та перенесено на фрагмент паперу та поміщено до спеціального пакету PSP 1205057,

Клопотання умотивоване тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що у нічний час доби 27.06.2025 ОСОБА_5 , незаконно таємно заволодів транспортним засобом, а саме: марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, н.з. НОМЕР_1 , двигун: 80 куб.см, користувачем якого являється ОСОБА_4 . Особу підозрюваного встановлено, а викрадений мотоцикл відшукано по «гарячим слідам» в підвальному приміщенні будинку АДРЕСА_2 . В ході огляду місця події (місця виявлення викраденого майна), було вилучено мотоцикл марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, н.з. НОМЕР_1 . Крім цього, перед його вилученням з правої та лівої ручки керма мотоцикла зроблено змиви, а також виявлено та скопійовано слід папілярних ліній руки, який за допомогою липкої стрічки та перенесено на фрагмент паперу та поміщено до спеціального пакету PSP 1205057. Мотоцикл, змиви та сліди визнано речовими доказами.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала та вказала, що накладення арешту на відшуканий мотоцикл, змиви та папілярні узори є необхідним, оскільки відповідне майно має значення речових доказів у кримінальному провадженні, а тому потребує збереження.

ОСОБА_4 пояснив, що 27.06.2025 у нього викрали мотоцикл, що раніше належав його померлому батьку ОСОБА_6 , та після смерті якого він ним постійно користувався та наразі займається переоформленням документів на себе. Той мотоцикл увечері 26.06.2025 він залишив біля під`їзду свого будинку по АДРЕСА_3 , а наступного вечора 27.06.2025 помітив, що мотоцикла на місці немає. Він передивився та зняв записи з камер відеоспостереження, які розміщені при вході в будинок та в самому під`їзді та надав слідчим, які з їх допомогою вже за кілька годин встановили особу підозрюваного ОСОБА_5 , а той признався у скоєному та показав місце, куди сховав викрадений мотоцикл марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, р/н НОМЕР_1 . Просив повернути йому мотоцикл, оскільки він не має наміру його відчужувати та обіцяє його збереження та за потреби, на вимогу слідчого готовий надати його. ОСОБА_4 зауважив, що з мотоцикла під час його виявлення та огляду працівники поліції зняли всі сліди та зробили змиви, а тому він вважає незаконним подальше обмеження його майнових прав слідчим органом.

Вислухавши прокурора та потерпілого, дослідивши матеріали клопотання, встановлено наступне

Згідно витягу з ЄРДР ВП №1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області 27.06.2025 о 19:56:26 зареєстровано кримінальне провадження №0000310 за заявою ОСОБА_4 (від 27.06.2025, 17:10 год) про те, що у нічний час доби 27.06.2025 за адресою: вул. Миру, 4, м. Переяслав, Бориспільський район, відбулось незаконне заволодіння належним йому транспортним засобом, а саме: мотоциклом марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, н.з. НОМЕР_1 , об`ємом двигуна 80 куб., який він залишив біля першого під`їзду вказаного будинку. Правова кваліфікація кримінального правопорушення ст. 289 ч.2 КК України.

Проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні доручено групі слідчих СВ ВП №1 Бориспільського РУП: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та слідчому СВ Бориспільського РУП. Процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні здійснює прокурор Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно протоколу огляду від 27.06.2025 в період з 20:32 по 20:54 в підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено мотоцикл марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, н.з. НОМЕР_1 ; змиви з керма мотоцикла, які поміщено до паперового конверту з відповідними написами та підписами; слід папілярних ліній руки, який відкопійовано за допомогою липкої стрічки та перенесено на фрагмент паперу та поміщено до спеціального пакету PSP 1205057.

Постановою від 27.06.2025 старшої слідчої ОСОБА_11 мотоцикл марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, н.з. НОМЕР_1 ; змиви з керма мотоцикла, які поміщено до паперового конверту з відповідними написами та підписами; слід папілярних ліній руки, який відкопійовано за допомогою липкої стрічки та перенесено на фрагмент паперу та поміщено до спеціального пакету PSP 1205057, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000310 від 27.06.2025.

Відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 власником мотоцикла марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, р/н НОМЕР_1 , являється ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_3 , виданого 03.07.2023 Переяславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

ОСОБА_4 , є законним володільцем мотоцикла марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, р/н НОМЕР_1 , як спадкоємець (син) померлого та визнаний потерпілим у кримінальному провадженні

Відповідно до ст. 3 КПК слідчий суддя здійснює повноваження щодо судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно положень ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі, пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них.

За змістом ч.1 та ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час затримання особи в порядку, передбаченому цим Кодексом, а також під час обшуку, огляду.

У випадку тимчасового вилучення майна прокурор, встановивши важливість такого майна у здійсненні кримінального провадження та можливість використання його як речового доказу, звертається до слідчого судді, суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, яке має бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення (ч.1 , ч.5 ст. 171 КПК України).

Відповідно до п.7 ч. 2 ст. 131 КПК арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою дієвості цього провадження.

Відповідно до абз. 2 ч.1 ст. 170 цього Кодексу завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушення чи стягнення з юридичної особи, отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до абзацу 2 ч.10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті (ст. 98 КПК України).

Відповідно до вимог ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна серед іншого має бути обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно правил ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (приховування, пошкодження, знищення, перетворення, відчуження).

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 року) до Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод визначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між: з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Встановлені в судовому засіданні обставини не дають підстав вважати, що існують ризики того, що у разі повернення мотоцикла, який став предметом викрадення, законному володільцю потерпілому, стане неможливим чи утрудненим проведення послідуючих слідчих (процесуальних) дій в кримінальному провадженні, в тому числі експертизи як самого мотоцикла, так і біологічних слідів, які вже зняті з нього під час огляду місця події та перед вилученням.

Крім цього, прокурор не повідомив (не володіє інформацією), а матеріалами справи не підтверджується спосіб транспортування, місце та умови зберігання мотоцикла потерпілого, що вказувало б на дотримання усіх вимог та правил схоронності його, як речового доказу, у тому вигляді і з тими слідами, які були на ньому момент вилучення, що у свою чергу доводило б, що таких спеціальних чи особливих умов зберігання не може забезпечити потерпілий.

Враховуючи все вищезазначене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правової підстави для арешту мотоцикла марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, р/н НОМЕР_1 , законним володільцем якого є потерпілий - ОСОБА_4 , виходячи з наступного: 1) прокурором не доведено необхідності арешту та зберігання у відділенні поліції №1 Бориспільського РУП мотоцикла, що був предметом викрадення (незаконного заволодіння) та наразі відшуканий; 2) прокурором не доведено, що не накладення арешту на майно стане перешкодою для подальшого розслідування кримінального правопорушення та збору доказів; 3) прокурором не доведено наявність жодного з ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КРК України, що виправдовувало б втручання у право особи потерпілого у кримінальному провадженні на мирне володіння своїм майном.

Отже клопотання прокурора про арешт мотоцикла марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, р/н НОМЕР_1 , що був предметом крадіжки, не підлягає задоволенню.

За правилами п.2 ч.1 ст. 169 КПК тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, зокрема, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.

Крім цього, прокурор також просить накласти арешт на: змиви з правої та лівої ручки керма мотоцикла, які поміщено до паперового конверту з відповідними написами та підписами; слід папілярних ліній руки, який відкопійовано за допомогою липкої стрічки та перенесено на фрагмент паперу та поміщено до спеціального пакету PSP 1205057.

Однак, все вище перелічене має ознаки біологічних слідів, виявлених на місці події та біологічних зразків, які зняті з поверхні речового доказу - предмету крадіжки, та підлягають дослідженню окремо від речі (мотоцикла) з метою ідентифікації за генетичними ознаками та їх співвіднесення з фізичною особою (підозрюваним).

Такі біологічні сліди та зразки не підпадають під визначення майна, як об`єкта матеріального світу, оскільки вони відокремлені від об`єкта, не використовується і не можуть використовуватись людиною чи юридичною особою в тій чи іншій сфері діяльності, не переходять у власність чи користування від однієї до іншої особи, а отже не потребують арешту.

Аналіз положень ст. ст. 98, 100, ч.2 ст. 167, ст. 170 КПК України, а також визначення поняття речі/майна та майнових прав у цивільному законодавстві свідчить про те, що зняті слідчим сліди кримінального правопорушення у будь-якому вигляді та у будь-який спосіб з поверхні речі/предмета, не є майном.

Зокрема, не можуть бути майном зафіксовані на допоміжні предмети такі як: марля, клейка стрічка, гіпсовий відтиск тощо, виявлені на речах, поверхнях, одязі, тілі людини чи тварини і т.п. будь-які сліди кримінального правопорушення, а також не являються майном та речовими доказами спеціально відібрані біологічні зразки та або відокремлені частини тіла ( нігті, шкіра тощо) для експертного дослідження.

Таким чином, у накладенні арешту на спеціально пристосовані предмети зі слідами кримінального правопорушення, в тому числі і біологічними, які зняті у спосіб змиву з правої та лівої ручки керма мотоцикла та копіювання папілярних ліній руки за допомогою липкої стрічки, необхідно відмовити.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 169, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання прокурора Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000310 від 27.06.2025 за ч.2 ст. 289 КК України відмовити.

Мотоцикл марки «KANUNI», модель «Glide», жовтого кольору, н.з. НОМЕР_1 , об`ємом двигуна 80 куб.см, негайно повернути на відповідальне зберігання законному володільцю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1