Справа № 283/2106/25
Провадження №1-кс/283/424/2025
У Х В А Л А

18 серпня 2025 року м. Малин

Слідчий суддя Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України скаргу ОСОБА_3 , представник скаржника адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність Відділення поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

15.08.2025 до Малинського районного суду Житомирської області надійшла скарга ОСОБА_3 , представник скаржника адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність Відділення поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення. В обґрунтування скарги представник скаржника посилається на те, що ОСОБА_3 має на праві приватної власності автомобіль марки « Ford Transit», 2005 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .

На початку травня 2024 року до ОСОБА_3 звернувся громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель м. Малина та запропонував взяти належний ОСОБА_3 автомобіль в оренду на строк шість місяців з подальшим викупом. ОСОБА_3 погодився та передав ОСОБА_5 автомобіль та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу. ОСОБА_5 після закінчення строку оренди автомобіля, не повернув ОСОБА_3 транспортний засіб, став уникати зустрічі з ним, а надалі взагалі повідомив, що автомобіль не буде повертати, оскільки він потрібен йому для перевозки товарів.На даний час, як відомо ОСОБА_3 , ОСОБА_5 продав транспортний засіб іншій особі.

ОСОБА_3 , вважаючи, що в діях ОСОБА_5 наявний склад кримінального правопорушення, оскільки останній з самого початку отримання транспортного засобу не мав наміру повертати ОСОБА_3 автомобіль, 06 серпня 2025 року звернувся до Відділення поліції № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області із заявою про внесення відомостей до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 КК України.

Разом з тим станом на день подання скарги, жодної інформації від слідчого (дізнавача) про внесення відомостей до ЄРДР скаржник не отримав.

На виконання ухвали слідчого судді про відкриття провадження за скаргою 18.08.2025 з Відділення поліції №1 Коростенського РУП ГУ НП в Житомирській області надійшли матеріали перевірки по повідомленню ОСОБА_3 , зареєстровані в ЄО за № 5911 від 06.08.2025.

У судове засідання скаржник, його представник та представник ВП №1 Коростенського РУП ГУ НП в Житомирській області не з`явились, про час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Дослідивши скаргу та матеріали, додані до неї, а також матеріали, надані ВП №1 Коростенського РУП на виконання ухвали слідчого судді від 15.08.2025 про відкриття провадження за скаргою, слідчим суддею встановлено наступне.

06.08.2025 до Відділення поліції №1 Коростенського РУП ГУ НП в Житомирській області надійшла заява про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_3 , яка зареєстрована у журналі ЄО за №5911.

Зі змісту заяви встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до Відділення поліції №1 із заявою про вчинення кримінального правопорушення, з тих підстав, що в діях ОСОБА_5 наявний склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК України (шахрайство), оскільки ОСОБА_5 в травні 2024 року отримав від ОСОБА_3 автомобіль марки «Ford Transit», 2005 року випуску, д.р.н. НОМЕР_1 , та з самого початку отримання транспортного засобу не мав наміру повертати його власнику.

Також із наданих матеріалів ЄО № 5911 від 06.08.2025 слідчим суддею встановлено, що ДОП сектору превенції ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 16.08.2025 взяв письмові пояснення у ОСОБА_7 , згідно з якими останній повідомив, що мав грошовий борг перед ОСОБА_5 у розмірі 10000 грн. У травні 2024 року він та ОСОБА_5 в усній формі домовились, що ОСОБА_3 передає останньому свій автомобіль в оренду з правом викупу. На виконання усної домовленості ОСОБА_3 передав автомобіль, свідоцтво про реєстрації ТЗ та ключі ОСОБА_5 , при цьому ніяких документів не оформляли та свідків цього не було. ОСОБА_3 також пояснив, що він оцінює свій автомобіль у 5500 доларів США. За усною домовленістю ОСОБА_5 мав виплатити йому цю суму протягом року за мінусом боргу у 10000 грн. ОСОБА_5 у травні 2024 року двічі сплачував йому по 10000 грн, більше коштів ОСОБА_3 не отримував, а тому вважає, що борг ОСОБА_5 перед ним становить 5000 доларів США.

ОСОБА_5 на підставі до ст.63 Конституції України 18.08.2025 відмовився від дачі пояснень по факту перевірки заяви ОСОБА_3 .

Дослідивши зміст заяви про вчинення кримінального правопорушення, що подана 06.08.2025 ОСОБА_3 , а також матеріали, надані органом, дії якого оскаржуються, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР, та їх перелік визначені ч.5 цієї статті, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Відповідно до п.1 розд. ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020р. № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст.214 КПК України в свою чергу перебувають у тісному взаємозв`язку з ч.1 ст.2 та ст.11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

З аналізу вказаних положень можна зробити висновок про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Верховний Суд у своїй постанові №761/20985/18 від 16 травня 2019 року наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Також Верховний Суд у постанові № 556/450/18 від 30 вересня 2021 року вказав, що підставою початку досудового розслідування не є будь які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Основним складовим елементом об`єктивної сторони кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність. Кримінальне правопорушення серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпеки і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник, в першу чергу, має звернутися до уповноваженого державою органу із повідомленням про кримінальне правопорушення, в якому повинен зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Як встановлено слідчим суддею зі змісту заяви ОСОБА_3 , яку він подав до ВП №1 Коростенського РУП 06.08.2025, він просив внести відомості в ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК України, вчиненого ОСОБА_5 .

Так, ст. 190 КК України передбачає відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство).

Заява про кримінальне правопорушення, подана ОСОБА_3 , не містить достатніх даних для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення. Так, ні до заяви, ні до скарги ОСОБА_3 не додано документів, які б підтверджували його право власності на автомобіль марки «Ford Transit» 2005 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Крім того, до заяви не додано жодних доказів, які б підтверджували обставини, визначені у заяві, та свідчили про ймовірне вчинення кримінального правопорушення.

Натомість, описані скаржником у заяві та у письмових поясненнях обставини, можуть свідчити про наявність цивільно-правових відносин, які не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Оцінивши доводи скарги та зміст заяви про вчинення кримінального правопорушення, дії органу Національної поліції, слідчий суддя прийшов до висновку про відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З огляду на викладене, скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 303 - 308 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , представник скаржника адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність Відділення поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1