печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001701.

Вивчивши матеріали клопотання, вважаю за необхідне повернути її особі, що подала, виходячи із наступного.

Відповідно до положень ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з висновками, викладеними в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18 листопада 2019 року у справі № 648/3629/17, повноваження адвоката у кримінальному провадженні слід вважати належним чином підтвердженими, якщо захисник до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю надав хоча б один із документів, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 50 КПК України, а саме: або ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», або договір із захисником, або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги).

Окремо також слід відзначити правову позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі № 9901/847/18, відповідно до якої системний аналіз положень статті 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та пункту 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 № 36, дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема, в графі "Назва органу, в якому надається правова допомога", з огляду на що вказав, що в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема конкретного суду.

При цьому, до клопотання адвокатом ОСОБА_2 долучено ордер, про надання правової допомоги ОСОБА_3 у судах без його конкретизації.

Частиною 6 ст. 9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.

Враховуючи наведене вище, слідчий суддя доходить висновку, що оскільки адвокатом належним чином не підтверджено слідчому судді повноваження щодо представлення інтересів ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, зокрема у Печерському районному суді м. Києва, у тому числі і на звернення клопотанням до слідчого судді, то у даному випадку слідчий суддя вважає, що клопотання подано особою, яка не має права на її подання, що є належною підставою для повернення клопотання.

Керуючись ст.ст. 9, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, яка його подала.

Ухвала оскарженню не пидлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1