Справа № 132/19/25
Ухвала

Іменем України

03 січня 2025 року місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Калинівка Вінницької області клопотання старшого дізнавача СД ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 02 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач СД відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області підполковник поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , звернувся до суду із клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 02.01.2025р. о 18:43год. працівниками ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області на вулиці Грушевського в місті Калинівка Вінницької області, неподалік водонапірної вежі біля будівлі залізничного вокзалу зупинено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який повідомив, що має при собі наркотичний засіб канабіс. Виїздом слідчо-оперативної групи на місце події, під час проведення огляду ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції герметично упакований згорток з ізоленти чорного кольору, у якому містився прозорий поліетиленовий пакет з речовиною рослинного походження зеленого кольору, який було вилучено до спецпакету НПУ ICR 0154582. Крім цього, під час проведення огляду з поверхні згортку ізоленти було вилучено змиви, що поміщено до паперового конверту, що опечатаний наліпкою NPU 1627516. Як пояснив ОСОБА_5 добровільно виданий ним згорток з ізоленти чорного кольору, в якому міститься прозорий поліетиленовий пакет з речовиною рослинного походження зеленого кольору він придбав в телеграм-каналі та зберігав для особистого вживання, без мети збуту. 02.01.2025р. вилучений в ОСОБА_5 пакет та змиви з ізоленти визнано речовими доказами у кримінальному провадженні. Беручи до уваги вищевикладене, з метою накладення арешту на тимчасово вилучене майно, дізнавач звернувся до суду з даним клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участі слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дізнавач, прокурор та власник майна про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені в передбаченому законом порядку. Неприбуття зазначених осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею достеменно встановлено, що відділенням поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 02 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

Як вбачається із протоколу огляду місця події, складеного 02.01.2025р. старшим дізнавачем СД ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області підполковником поліції ОСОБА_3 проведено огляд та вилучення речей добровільно виданих ОСОБА_5 , а саме прозорого полімерного пакету з речовиною рослинного походження зеленого кольору та змиви з ізоленти, які відповідно до постанови старшого дізнавача СД ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 від 02.01.2025р. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст.171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на вилучені речі.

Слідчим суддею враховано, що у разі не накладення арешту на це майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що можуть настати негативні наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.

Органом досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту вказаного майна в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене майно у клопотанні дізнавача є доказом у кримінальному провадженні, а тому накладення на нього арешту необхідно для його збереження.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що для ефективного розслідування даного кримінального провадження, орган досудового розслідування має потребу у збереженні вилученого майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання з метою забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 131-132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого дізнавача СД ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 02 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучене згідно протоколу огляду місця події, складеного 02.01.2025р. старшим дізнавачем СД ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області підполковником поліції ОСОБА_3 , та яке відповідно до постанови старшого дізнавача СД ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 від 02.01.2025р., визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні, а саме на прозорий пакет з речовиною рослинного походження зеленого кольору, ізоленту чорного кольору та змиви з ізоленти.

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000001 від 02 січня 2025 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя