24.01.2025 Єдиний унікальний номер 205/940/25
1-кп/205/616/25
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2025 року м. Дніпро

Ленінський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши в порядку спрощеного провадження без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження кримінальне провадження № 0000082 відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, має середню освіту, неодруженого, на утриманні малолітніх дітей не має, офіційно не працюючого, місце проживання якого зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який обвинувачується у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

02.12.2024 року, в ранковий час, більш точного часу встановити не виявилось можливим, ОСОБА_3 , перебуваючи за місцем свого мешкання, а саме: АДРЕСА_1 , маючи раптово виниклий умисел спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, здійснив підготовчі дії для вчинення вказаного кримінального проступку, а саме, взявши заборонене знаряддя лову, яким є спеціальний пристрій для вилову риби - дві жилкові сітки, розмірами: жилкова сітка довжиною 130 м. висотою 1м вічко 30 х 30 мм.; жилкова сітка довжиною 130 м. висотою 1,5 м. вічко 50 х 50 мм., які належать йому, та направився на берег річки Дніпро.

Реалізуючи свій протиправний умисел направлений на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, ОСОБА_3 прибув на берег річки Дніпро, за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Заводська, біля будинку 78, де незаконно за допомогою належного йому металевого човна кустарного виробництва, який він ховав в очереті, встановив у воді заздалегідь підготовлене заборонене знаряддя лову - дві жилкові сітки, після чого, повернувшись на берег річки та сховавши човен, пішов у своїх справах.

Того ж дня, а саме, 02.12.2024 року в період часу з 17:00 по 18:00 ОСОБА_3 , повернувшись до місця, де знаходився належний йому човен, знову за допомогою вищевказаного металевого човна, вийшов на воду річки Дніпро (водойми загального користування), поблизу вул. Набережна Заводська у м. Дніпрі, де продовжуючи реалізовувати свій кримінально протиправний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, зняв раніше встановлені ним дві жилкові сітки, в яких вже знаходились водні живі біоресурси, а саме:

-карась сріблястий в кількості 21 одиниці, вартість збитку за 1 одиницю становить 1581,00 грн., на загальну суму 33201,00 грн.;

-щука в кількості 2 одиниць, вартість збитку за 1 одиницю становить 3468,00 грн., на загальну суму 6936,00 грн.;

-окунь звичайний в кількості 31 одиниці, вартість збитку за 1 одиницю становить 3162,00 грн., на загальну суму 98022,00 грн.;

-плітка (тарань) в кількості 8 одиниць, вартість збитку за 1 одиницю становить 1564,00 грн., на загальну суму 12512,00 грн., чим заподіяв шкоду державі в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області на загальну суму 150 671,00 грн.

Тим самим, умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, вилученні з природного середовища - річки Дніпро (водойми загального користування) водних живих біоресурсів, ОСОБА_4 порушено вимоги чинного законодавства України, а саме: ст. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України» від 15 лютого 1999 року № 19, в яких визначено: «Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених з сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань...», що призвело до завдання істотної шкоди державі в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області. Крім того, відповідно до п. 2 Розпорядження начальника обласної військової адміністрації Дніпропетровської ОДА № 87/0/527-22 від 29.03.2022 «Про заборону використання суден та вилову водних біоресурсів на водоймах Дніпропетровської області у період воєнного стану» відповідно до якого заборонено вилов водних біоресурсів шляхом промислового, любительського та спортивного рибальства на водних об`єктах Дніпропетровської області. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», базові принципи кваліфікації шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок незаконного заняття рибним промислом, є заподіяння істотної шкоди.

Так, в розрахунковій відомості до протоколу серія ДП № 001902 відносно гр. ОСОБА_5 (матеріали КП), що складена провідним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_6 , загальний розмір заподіяної внаслідок незаконного вилову риби шкоди становить 150671,00 грн.

Загальний збиток іхтіофауні Дніпровського (Запорізького) водосховища, який дозволяє характеризувати шкоду, як істотну у 2024 р. становить 3452 неоподаткованих мінімумів доходів громадян (НМДГ), що у грошовому еквіваленті, відповідно становить (3452x17) 58684,00 грн.

Фактичні збитки, завдані незаконним вилученням перелічених водних біоресурсів з природного середовища, відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, становлять 150671,00 грн., що значно перевищує вказану граничну величину.

Таким чином, за таким критерієм як «добування великої кількості водних біоресурсів» (у відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 р. № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля»): шкода рибному господарству України, яка завдана незаконним вилученням водних біоресурсів з природного середовища, відповідно до матеріалів кримінального провадження № 0000082 від 03.12.2024 p., а саме риби: карась - 21 шт., окунь - 31 шт., плітка - 8 шт., щука - 2 шт., у сукупності з матеріальними збитками має ознаки істотності шкоди.

Умисні дії обвинуваченого ОСОБА_5 , які виразились у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, кваліфікуються за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В обвинувальному акті прокурором заявлено клопотання, згідно з яким, враховуючи, що ОСОБА_7 беззаперечно визнав свою винуватість у вчиненні інкримінованого кримінального проступку, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згодний з розглядом обвинувального акта у спрощеному порядку за його відсутності, на підставі положень ч.ч. 1-3 ст. 302 КПК України просить суд розглянути обвинувальний акт у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

До обвинувального акта долучено письмову заяву ОСОБА_5 , складену за участі захисника ОСОБА_8 , в якій обвинувачений зазначає, що свою вину у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України беззаперечно визнає, згоден із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, розгляд заявленого до нього цивільного позову відніс на розсуд суду, згоден із розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Також, у вказаній заяві ОСОБА_7 зазначив, що йому роз`яснено зміст встановлених у результаті досудового розслідування обставин, а також його ознайомлено, що відповідно до ч. 2 ст. 302 КПК України у разі надання згоди на розгляд обвинувального акта у спрощеному порядку він буде позбавлений права оскаржувати вирок в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені у результаті досудового розслідування обставини. Захисником підтверджено, що надана обвинуваченим згода на розгляд обвинувального акта у спрощеному провадженні є добровільною.

Окрім цього, до обвинувального акту, який надісланий до суду разом із клопотанням прокурора про його розгляд у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні, також додана заява представника потерплого про розгляд кримінального провадження у його відсутність.

За результатами дослідження змісту заяви та матеріалів дізнання, у суду не виникло сумнівів в тому, що зазначена заява обвинуваченого є усвідомленою, відповідає його внутрішній волі, а його процесуальна позиція сформувалася без будь-якого стороннього неправомірного впливу на нього.

Згідно ч. 2 ст. 382 КПК України вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному цим Кодексом, та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Встановлені в даному кримінальному провадженні органом досудового розслідування обставини не оспорюються учасниками судового провадження і суд не вбачає підстав ставити їх під сумнів та визнає їх доведеними, оскільки вони повністю узгоджуються з наданими суду матеріалами дізнання.

Оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, суд вважає, що всі докази є належними, допустимими, достовірними, а в сукупності та їх взаємозв`язку - достатніми для прийняття рішення про визнання обвинуваченого ОСОБА_5 винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Призначаючи вид і міру покарання обвинуваченому ОСОБА_9 , суд враховує ступінь тяжкості скоєного кримінального правопорушення, яке є умисним, закінченим кримінальним проступком, обставини вчинення кримінального правопорушення, характер та ступінь тяжкості фактичних наслідків правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання. Особі, яка вчинила кримінальний проступок, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень.

Згідно висновків Великої Палати Верховного Суду, які містяться у постанові від 27 листопада 2019 року (кримінальне провадження № 629/847/15-к) щире каяття - це певний психічний стан винної особи, коли вона засуджує свою поведінку, прагне усунути заподіяну шкоду та приймає рішення більше не вчиняти злочинів, що об`єктивно підтверджується визнанням особою своєї вини, розкриттям всіх відомих їй обставин вчиненого діяння, вчиненням інших дій, спрямованих на сприяння розкриттю злочину, або відшкодування завданих збитків чи усунення заподіяної шкоди.

Каяття передбачає, окрім визнання особою факту вчинення злочину, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому злочині, відверту негативну оцінку своєї злочинної поведінки, визнання тих обставин, які ставляться в провину, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого та готовність нести покарання. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Матеріали кримінального провадження містять відомості на підтвердження того, що обвинувачений визнав свою винуватість у вчиненому кримінальному проступку та всі обставини, які ставляться йому в провину, щирий жаль з приводу цього, осуд своєї поведінки та бажання виправити ситуацію, яка склалася, і нести кримінальну відповідальність за вчинене.

Обставинами, що пом`якшують покарання обвинуваченому ОСОБА_9 , суд визнає: 1) повне визнання обвинуваченим своєї вини; 2) щире каяття обвинуваченим у вчиненому та активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.

Обставини, що обтяжують покарання обвинуваченому ОСОБА_9 , судом не встановлено.

Суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України відноситься до кримінального проступку, раніше не судимий, неодружений, малолітніх або неповнолітніх дітей на утримання не має, офіційно не працевлаштований, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, за місцем проживання характеризується задовільно.

Визначені у ст. 65 КК України загальні засади призначення покарання наділяють суд правом вибору однієї із форм реалізації кримінальної відповідальності - призначити покарання або звільнити від покарання чи від його відбування, а також призначення покарання нижчого, ніж передбачене санкцією статті (частини статті), завданням якої є виправлення та попередження нових злочинів. Ця функція за своєю правовою природою є дискреційною, оскільки потребує врахування та оцінки конкретних обставин справи, ступеня тяжкості вчиненого злочину, особи винного, обставин, що впливають на покарання

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає необхідним та достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду.

Це покарання, виходячи з принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації, буде необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень, буде ефективним і дієвим з метою профілактики подальшої асоціальної поведінки обвинуваченого.

Управлінням державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області по справі заявлено цивільний позов, згідно якого цивільний позивач просить стягнути з ОСОБА_5 матеріальну шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням проти довкілля у розмірі 150 671,00 грн. В обґрунтування цивільного позову зазначили, що в результаті протиправний дій ОСОБА_5 державі спричинена матеріальна шкода, оскільки останній незаконно виловив біоресурси у кількості 62 одиниці, загальною вагою 40 кг., з яких карась сріблястий 21 шт. х 1581=33201 грн.; щука 2 шт. х 3468 = 6936 грн.; плітка 8 шт. х 1564 = 12512 грн.; окунь 31 шт. х 3162 = 98022 грн., що загалом складає суму в розмірі 150 671,00 грн.

Відповідно до положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Відповідно до ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища підлягає компенсації у повному обсязі.

Як вбачається з матеріалів справи, лов риби здійснений обвинуваченим з порушенням встановлених норм природоохоронного законодавства, його неправомірними діями навколишньому природному середовищу (державі) було завдано матеріальну шкоду.

Розмір шкоди обчислений відповідно до встановлених такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), які є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 29.03.2023 № 1042 та підтверджений висновком проведеної у справі судової інженерно-екологічної експертизи СЕ-19/104-24/52016-ФХЕД від 06.01.2025 року.

З огляду на викладене, позов Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області є обґрунтований та підлягає задоволенню.

Окрім цього, ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 05.12.2024 року накладено арешт шляхом заборони на користування, відчуження та розпорядження на 2 риболовні сітки, металевий човен сірого кольору, які були виявлені та вилучені в ході огляду місця події, який проводився 02.12.2024 у період часу з 18:30 год. по 20:15 год., перебуваючи відповідно до координатів з мобільного застосунку "Google Maps" (48.4926552, 34.9376630).

Оскільки, на даний час потреба в застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження минула, то арешт необхідно скасувати.

Також, суд вважає за необхідне на підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію та конфіскувати у дохід держави речові докази, а саме, 2 риболовні сітки, що знаходяться на зберіганні ВП № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області; човен сірого кольору, що знаходиться на зберіганні ВП № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області; рибу, у загальній кількості 62 штук, що передано на зберігання до ФОП « ОСОБА_10 ».

У відповідності до ч. 2 ст. 124 КПК України з обвинуваченого ОСОБА_5 необхідно стягнути на користь держави витрати за проведення по справі судової інженерно-екологічної експертизи СЕ-19/104-24/52016-ФХЕД від 06.01.2025 року.

Питання щодо речових доказів суд вирішує відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Керуючись ст.ст. 369, 371-374, 382 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

ОСОБА_3 визнати винуватим у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду строком на 1 (один) рік.

Згідно із ч. 2 ст. 59-1 КК України, зобов`язати ОСОБА_3 , протягом строку пробаційного нагляду, виконувати такі обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Строк відбування покарання рахувати з дня постановки ОСОБА_3 на облік уповноваженим органом з питань пробації.

Цивільний позов Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області про стягнення з ОСОБА_3 матеріальної шкоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави в собі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області матеріальну шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням проти довкілля у розмірі 150 671,00 грн. (сто п`ятдесят тисяч шістсот сімдесят одна гривня).

Скасувати арешт шляхом заборони на користування, відчуження та розпорядження накладений ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 05.12.2024 року, а саме на майно: на 2 риболовні сітки, металевий човен сірого кольору.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави 1591,80 грн. (одна тисяча п`ятсот дев`яносто одна гривня 80 копійок), витрати на проведення судової інженерно-екологічної експертизи СЕ-19/104-24/52016-ФХЕД від 06.01.2025 року.

На підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію та конфіскувати у дохід держави: 2 риболовні сітки, що знаходяться на зберіганні ВП № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області; човен сірого кольору, що знаходиться на зберіганні ВП № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області; рибу, у загальній кількості 62 штук, що передано на зберігання до ФОП « ОСОБА_10 ».

Речові докази:

-оптичний носій інформації DVD-R диск, білого кольору, з відеозаписами, що знаходиться у опечатаному конверті, що зберігається при матеріалах кримінального провадження продовжити зберігати при матеріалах кримінального провадження.

Вирок не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок в іншій частині може бути оскаржений шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Дніпропетровська протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Суддя: ОСОБА_1