Справа № 522/2695/25
Провадження № 1-кс/522/1190/25
УХВАЛА

28 лютого 2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси Єршова Л.С.,

за участю секретаря судового засідання Гайди А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_1 в інтересах ГО «НОН-СТОП» на бездіяльність уповноважених осіб Одеської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В :

До Приморського районного суду м. Одеси звернувся голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_1 зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Одеської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (надалі ЄРДР).

Скарга обґрунтована тим, що 03 лютого 2025 року голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_1 звернувся до Одеської обласної прокуратури із заявою вих. №03/02/2025-4-12 про вчинення кримінальних правопорушень, втім відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесені, заявника не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.

У судове засідання скаржник не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд скарги за його відсутності.

Частина 3 ст. 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Водночас, участь особи у розгляді скарги є її правом, а не обов`язком, і вона вільна у використанні цього права відповідно до засади диспозитивності (ч. 1 ст. 26 КПК України). Кримінальний процесуальний закон не пов`язує можливість захисту прав особи з її безпосередньою участю у судовому засіданні, а тому неприбуття скаржника у судове засідання не є перешкодою для розгляду його скарги по суті.

Уповноважена особа Одеської обласної прокуратури у судове засідання не з`явилась, була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд скарги за її відсутністю.

Дослідивши скаргу, додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

03 лютого 2025 року голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_1 звернувся до Одеської обласної прокуратури із заявою вих. №03/02/2025-4-12 про вчинення кримінальних правопорушень.

Як зазначено у заяві, в ході здійснення правозахисної діяльності ГО «НОН-СТОП» встановлено, що Міністр фінансів України - Марченко Сергій Михайлович, Заступник Міністра фінансів України - Єрмоличев Роман Володимирович, Голова Національного банку України - Пишний Андрій Григорович, Голова Комітету ВРУ з питань фінансів, податкової та митної політики - ОСОБА_2 , Голова КРАІЛ - Рудий Іван Тарасович, Член КРАІЛ - Яхній Євген Миколайович, спільно з такими фізичними особами як ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , із залученням ряду підконтрольних юридичних осіб та офшорних компаній, зокрема ТОВ «ДАЙМОНД ПЕЙ» (), TOB «ІКС ПЕЙ ГРУП» (), TOB «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ „ФІНЕКСПРЕС"» (), TOB «КІРАМІТ» (), ТОВ «МІДЛСКАЙ» (ЖЖ ХОЛДКО ЛІМІТЕД (YK HOLDCO LIMITED), САГГАРКО ЛІМІТЕД (SAGGARCO LIMITED), перебуваючи у злочинній змові з керівництвом та посадовими особами Державної податкової служби України, БЕБ України, в тому числі с Головою БЕБ України - ОСОБА_34 , суддею Мар`їнського районного суду Донецької області Ліпчанським С.М., із залученням ряду банків, зокрема АТ «СЕНС БАНК» та ПАТ «МТБ БАНК», зловживаючи службовим становищем, створили організовану злочинну групу, діяльність якої спрямована на забезпечення шахрайської діяльності російських казино на території України.

Наведені обставини, на думку заявника, свідчать про вчинення зазначеними особами кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111-1, ч. 4 ст. 111, ч. 1 ст. 111-2, ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 203-2, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 258-5, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 361, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 365-3, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 369, ч. 1 ст. 376 КК України.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено право оскарження бездіяльності слідчого та прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слічого та прокурора обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Разом з тим, як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у повідомленні має бути зазначено конкретні відомі заявнику обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому воно полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак, наведення доводів, чому він вважає, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з`ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Також під час оцінки доводів скарги слід виходити з приписів ч. 1 ст. 306 КПК України, яка пов`язує можливість її розгляду (чи окремих її вимог) слідчим суддею Вищого антикорупційного суду з належністю кримінальних проваджень до підсудності цього суду. Така підсудність визначається за одночасної наявності двох обов`язкових ознак (ч. 1 ст. 33-1 КПК України):

стаття кримінального закону, за якою здійснюється кримінальне провадження, належить до переліку корупційних, передбачених приміткою до ст. 45 КК України, або передбачена ч. 1 ст. 33-1 КПК України (ст. 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України);

наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, які визначають особливості суб`єктного складу та предмету таких кримінальних правопорушень.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень кримінальним процесуальним законом. Такі повноваження, серед іншого, обмежуються здійсненням судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб лише у кримінальних провадженнях (стосовно кримінальних правопорушень), належних до підсудності відповідного суду.

Разом з тим, заява ОСОБА_1 не містить викладу жодних обставин, які прямо чи опосередковано свідчили б про вчинення вищезазначених кримінальних правопорушень, а також обставин вчинення інших зазначених у ній кримінальних правопорушень, заявником не конкретизовано, які саме дії посадових осіб, на його думку, містять ознаки наведених злочинів.

Твердження скаржника про вчинення посадовими особами кримінальних правопорушень мають абстрактний характер та ґрунтується виключно на припущенні про існування певних фактів, тобто його суб`єктивній оцінці певних подій, адже жодних конкретних відомостей з цього приводу, які могли б бути перевірені в ході досудового розслідування, заява ГО «НОН-СТОП» не містить. Тобто ці твердження не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення злочинів і що описані в заяві факти потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Як вже зазначалось, право на участь у судовому засіданні з розгляду скарги є дискреційним, а клопотання про розгляд без участі є проявом засади змагальності. В свою чергу, сам по собі факт звернення до слідчого судді і небажання підтримати свою скаргу у судовому засіданні викликають обґрунтований сумнів у тому, що метою звернення зі скаргою є саме реалізація права особи на внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Позиція скаржника про безумовний обов`язок посадових осіб прокуратури внести відомості про злочин до ЄРДР ґрунтується на хибному тлумаченні кримінального процесуального закону і не враховує практичні чинники реалізації правоохоронним органом своєї функції.

Враховуючи викладене, слідчий суддя констатує відсутність бездіяльності з боку уповноважених осіб Одеської обласної прокуратури, а тому у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги Яковця К.І. в інтересах ГО «НОН-СТОП» на бездіяльність уповноважених осіб Одеської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду упродовж 5-ти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Л.С. Єршова