20.12.2024 Єдиний унікальний № 371/1061/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

20 грудня 2024 року м. Миронівка

ЄУН 371/1061/24

Провадження № 1-кс/371/482/24

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000207, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 липня 2024 року за ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України,

У С Т А Н О В И В :

У клопотанні заявлено вимогу про арешт нерухомого майна у виді нежитлової будівлі літ «В» площею 55,8 кв м, розташованої за адресою: вулиця Захарченка, 5, місто Миронівка Обухівського району Київської області.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

За змістом клопотання, слідчим відділенням ВП № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000207 17 липня 2024 року, за фактами заволодіння ОСОБА_2 чужим майном шляхом зловживання службовим становищем, вчинене в умовах воєнного стану, та у складанні, видачі службовою особою завідомо неправдивих документів, внесенні до офіційних документів завідома неправдивих відомостей, вчиненими при проведенні капітального ремонту покрівлі Іванівської гімназії Миронівської міської ради Київської області.

В ході досудового розслідування до підозрюваного у кримінальному провадженні прокурором, в інтересах держави, заявлено цивільний позов.

Прокурором отримана інформація про належність приватному підприємству «Рембудкомунсервіс», єдиним засновником якого є ОСОБА_2 , на праві власності нерухомого майна.

З метою забезпечення заявленого цивільного позову, прокурором заявлено вимоги про арешт матеріального об`єкту нежитлової будівлі літ «В» площею 55,8 кв м, розташованої за адресою: вулиця Захарченка, 5, місто Миронівка Обухівського району Київської області.

За змістом клопотання, підставою для накладення арешту на майно підозрюваного, є забезпечення цивільного позову, заявленого прокурором у кримінальному провадженні до підозрюваного, який в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану вчиненими ним протиправними діями. Метою накладення арешту на майно, є відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Обґрунтування необхідності арешту полягає в тому, що в разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень та задоволення поданого прокурором в інтересах держави позову про відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди, із ОСОБА_2 на користь держави необхідно буде стягнути кошти в сумі 514 650 грн 89 коп.

Ці обставини стали підставою для внесення клопотання про арешт майна підозрюваного з метою забезпечення можливості стягнення шкоди в дохід держави в разі відмови від добровільного виконання рішення суду.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

В судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, слідчий подав до суду клопотання про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, про день та час розглядe клопотання повідомлявся телефонограмою, в судове засідання не з`явився.

Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши мотиви клопотання та дані доданих до клопотання письмових доказів, слідчий суддя дійшов таких висновків.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до пункту сім частини другої ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. Пунктом 1 частини третьої статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням про арешт майна, оскільки згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно положень частини першої ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом чотири частини другої ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається, в тому числі, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною шостою даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

За правилами частини десятої ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

Слідчим відділенням ВП № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000207, за фактами заволодіння грошовими коштами Миронівської міської ради, виділеними на капітальний ремонт покрівлі Іванівської гімназії Миронівської міської ради Обухівського район Київської області.

В ході досудового розслідування встановлено, що з 09 серпня 2023 року, відповідно до умов договору підряду від 09 серпня 2023 року № 419, ПП «Рембудкомунсервіс» розпочало роботи з капітального ремонту покрівлі Іванівської гімназії Миронівської міської ради Київської області по вул. Центральна, 192/а в селі Іванівка Обухівського району Київської області. Роботи за договором не були виконані в повному об`ємі, належні матеріали не були використані.

05 грудня 2024 року ОСОБА_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.194, ч. 1 ст. 366 КК України.

За мотивами повідомлення про підозру, ОСОБА_2 , маючи умисел на заволодіння коштами місцевого бюджету Миронівської міської ради, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 14 листопада 2023 року, директор ПП «Рембудкомунсервіс» ОСОБА_2 , за результатами виконання робіт за договором підряду, склав та власноручно проставив власний підпис і відтиск печатки ПП «Рембудкомунсервіс» в графах «Генпідрядник» двох примірників Акту від 14 листопада 2023 року № 3 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2023 року (форми № КБ-2в) та довідки від 14 листопада 2023 року про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2023 року (форми № КБ-3) до договору підряду № 419 з капітального ремонту покрівлі Іванівської гімназії Миронівської міської ради Київської області, внісши неправдиві відомості про нанесення покриття з вогнезахисного матеріалу «ДСА-1» на горизонтальні та вертикальні поверхні дерев`яних конструкцій загальною вагою 1104,932 кг, із завищенням об`ємів вартості виконаних робіт та використаних матеріалів.

Складені документи із завідомо неправдивими відомостями про нанесення покриття з вогнезахисного матеріалу «ДСА-1» на горизонтальні та вертикальні поверхні дерев`яних конструкцій загальною вагою 1104,932 кг вартістю 1 414 150,74 гривень директор ПП «Рембудкомунсервіс» ОСОБА_2 передав до Гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради Київської області для прийняття виконаних будівельних робіт та підписання наданих ним вказаних документів.

Нанесений на поверхню дерев`яних конструкцій вогнезахисний матеріал, використаний по факту при проведенні робіт з капітального ремонту покрівлі Іванівської гімназії Миронівської міської ради Київської області, не відповідає вогнезахисному матеріалу «ДСА-1», зазначеному в акті від 14 листопада 2023 року № 3 до договору підряду від 09 серпня 2023 року № 419, на суму 514 650,89 грн з ПДВ.

На підставі складених акта та довідки, бухгалтерією Гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради підготовлено платіжну інструкцію від 14 листопада 2023 року №3182, відповідно до якої на розрахунковий рахунок ПП «Рембудкомунсервіс» здійснено перерахування грошових коштів в сумі 1 414 150,74 гривень, з яких 514 650,89 гривень є вартістю фактично невиконаних послуг за договором та матеріальною шкодою (збитками), спричиненими місцевому бюджету Миронівської міської ради Обухівського району Київської області.

09 грудня 2024 року у кримінальному провадженні, в порядку ст. 128 КПК України, в інтересах держави в особі Миронівської міської ради, до підозрюваного ОСОБА_2 прокурором заявлено цивільний позов про стягнення шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, в сумі 514 650, 89 грн.

Положеннями ст.ст. 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Відповідно до норм глав 10 та 17 КПК України, правові підстави, з яких вноситься клопотання про накладення арешту, та, відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

Згідно із частиною першою ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Обов`язок доведення необхідності застосування цього засобу забезпечення та цілі накладення арешту на майно перед слідчим суддею покладено на прокурора, слідчого.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна повинно мати законні підстави та мету, а також бути пропорційним публічному інтересу.

Враховуючи мету арешту майна, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Слідчий суддя вважає наявними підстави для арешту майна, з огляду на обставини кримінального правопорушення. Такий арешт відповідає меті забезпечення заявленого у кримінальному провадженні цивільного позову та, відповідно, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, розмір якої склав 514 650,89 грн.

Прокурор надав докази належності приватному підприємству «Рембудкомунсервіс», єдиним засновником якого є ОСОБА_2 , нерухомого майна у виді нежитлової будівлі літ «В» площею 55,8 кв м, розташованої за адресою: вулиця Захарченка, 5, місто Миронівка Обухівського району Київської області. Вартість нерухомого майна може складати від 507 000 гривень до 600 000 грн.

Вартість належного приватному підприємству майна не перевищує суми заявленого прокурором цивільного позову.

На підтвердження цих обставин прокурором до клопотання додано Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 406847038 від 05 грудня 2024 року та № 406846761 від 05 грудня 2024 року, копії договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 04 серпня 2007 року, витягу з Державного реєстру правочинів №4402295 від 04 серпня 2007 року, витягу про реєстрацію права власності нерухомого майна №15499408 від 07 серпня 2007 року, Статуту приватного підприємства «Рембудкомунсервіс», повідомлення КНДІСЕ №26309/22914-5-24/40 від 10 грудня 2024 року про вартість нерухомого майна.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту нерухомого майна з метою забезпечення заявленого цивільного позову.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його відчуження, оскільки існує відповідний ризик.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою попередження наведеного ризику.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання арешту нерухомого майна у виді нежитлової будівлі.

Поряд з цим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна повинно мати законні підстави та мету, а також бути пропорційним публічному інтересу.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до практики Європейського суду для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, але повинне здійснюватися з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту прав і основоположних свобод людини, співвідноситися з обставинами кримінально використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи. Тобто, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 7 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Спосіб арешту у виді заборони розпорядження майном у виді нежитлової будівлі до скасування його арешту не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах приватного підприємства, яке є власником майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000207, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 липня 2024 року за ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження на належне приватному підприємству «Рембудкомунсервіс», засновником якого є ОСОБА_2 , нерухоме майно у виді нежитлової будівлі літ ««В» площею 55,8 кв м, розташованої за адресою : вулиця Захарченка, 5, місто Миронівка Обухівського району Київської області.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню та виконується слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1