Справа № 303/4199/24
№1-кс/303/1587/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2024 року м. Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД Мукачівського РУП ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_4 про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні №0000254 від 05.04.2024 та зобов"язання до вчинення дій,

в с т а н о в и в:

До Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла скарга ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД Мукачівського РУП ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_4 від 11 грудня 2024 року про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні №0000254 від 05.04.2024 та зобов"язання до вчинення дій.

Скарга мотивована тим, що ухвалами слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду від 07.06.2024, 25.07.2024, 27.08.2024, 23.10.2024 скасовані постанови дізнавача СД Мукачівського РУП ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_4 про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілою у кримінальному провадженні №0000254. Востаннє, ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду від 06.11.2024 дізнавача СД Мукачівського РУП ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_4 зобов`язано повторно розглянути клопотання ОСОБА_3 про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні №0000254 від 05.04.2024. За результатами виконання ухвали та розгляду клопотання дізнавачем ОСОБА_4 11.12.2024 винесено постанову про відмову у задоволенні її клопотання. Просить скасувати постанову дізнавача, оскільки в оскаржуваній постанові ОСОБА_4 не зазначено яким чином вона встановила відсутність обставин заподіяння ОСОБА_3 матеріальної та моральної шкоди. Вважає, що внаслідок протиправних дій осіб, з приводу чого розпочато кримінальне провадження №0000254, їй завдано моральну шкоду в розмірі 100000 грн. Окрім цього, згідно КПК України особа автоматично набуває статусу потерпілого за наявності факту заподіяння їй майнової або моральної шкоди, яикй може бути остаточно встановлений лише обвинувальним вироком суду. Згідно положень ст.ст. 57, 60 КПК ні заявник, ні потерпілий не мають обов`язку доводити розмір та факт заподіяння йому матеріальної, моральної шкоди та її розмір.

Скаржниця ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, подала заяву, згідно якої просить задовольнити скаргу з підстав, зазначених в ній.

Дізнавач СД Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 в судове засідання на розгляд скарги не з`явилася, подала заяву, згідно якої просить розглянути скарги без її участі, скаргу не підтримує, рішення по скарзі залишає на розсуд суду.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до слідуючого висновку.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Згідно вимог ч.2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

З матеріалів скарги вбачається, що постановою від 11.12.2024 дізнавач СД Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 відмовила ОСОБА_3 у визнанні її потерпілою в кримінальному провадженні №0000254 від 05.04.2024.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Частиною другою ст. 55 КПК України визначається момент виникнення в особи статусу потерпілого як учасника кримінального провадження: права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

В основі набуття фізичною особою статусу потерпілого у кримінальному провадженні лежить одночасна сукупність таких умов: фактичної (завдання кримінальним правопорушенням відповідної шкоди), формальної (подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення).

Відповідно до ч. 5 ст. 55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

При цьому очевидність та достатність таких підстав є оціночним поняттям, яке визначається в кожному окремому випадку, виходячи з обставин кримінального провадження і внутрішнього переконання особи, уповноваженої на визнання потерлілим.

Згідно ч. 3 ст. 55 КПК України рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Пункт 2 ч. 5 ст. 110 КПК України визначає, що мотивувальна частина постанови слідчого повинна містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу. Дізнавач, приймаючи постанову повинен надати аналіз та вказати мотиви її прийняття, виходячи з дослідження всіх наявних в матеріалах кримінального провадження даних щодо можливого спричинення заявнику шкоди.

Так, в мотивувальній частині оскаржуваної ОСОБА_3 постанови дізнавача ОСОБА_4 , остання посилається на те, що ОСОБА_3 не завдана шкода кримінальним правопорушенням, з приводу якого розпочато кримінальне провадження, що виключає можливість надання їй статусу потерпілої у вказаному кримінальному провадженні. Такий висновок зроблено дізнавачем ОСОБА_4 на підставі отримання останньою на підставі ухвали слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду тимчасового доступу до матерілів кримінального провадження №0000068 від 17.01.2024, проте, як зазначає дізнавач, в ході аналізу вилучених матеріалів кримінального провадження не було встановлено підстав для визнання ОСОБА_3 потерпілою.

Окрім цього, як зазначено в постанові дізнавача ОСОБА_4 від 11.12.2024, під час досудового розслідування в телефонному режимі було проведено розмову з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте у зв`язку з тим, що останній перебуває за кордоном, було прийнято рішення про проведення допиту ОСОБА_5 згідно ст. 232 КПК в режимі відеоконференції.

З аналізу поданої ОСОБА_3 скарги вбачається, що остання формально посилається на наявність моральної шкоди, яку оцінює в 100 000 гривень, при цьому не зазначає у чому вона полягає. Сам факт звернення із заявою в інтересах іншої особи не є визначальним для вирішення питання визнання особи потерпілою. Доказів, які б вказували на завдання шкоди особі не надано, не вказано в чому саме полягала така шкода та чим вона підтверджується, тому підстав для скасування постанови дізнавач про відмову у визнанні потерпілим не вбачається.

Окрім цього, згідно ст. 306 ч.3 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розгляду здійснюється за обов`язковою участю особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Як випливає з Узагальнення Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не зявився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.

Враховуючи вищевикладене та те, що ОСОБА_3 в поданій скарзі не навела обґрунтованих доводів щодо необхідності скасування постанови дізнавача, в судове засідання для надання пояснень та обгрунтування вимог по суті скарги не з`явилась, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД Мукачівського РУП ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_4 від 11.12.2024 про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні №0000254 задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 36, 40, 220, 303, 307 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД Мукачівського РУП ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_4 від 11 грудня 2024 року про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні №0000254 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1