Справа № 481/208/25
Провадж.№ 1-кс/481/88/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.03.2025 року м. Новий Буг

Слідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївській області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області та зобов`язання слідчого СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про кримінальні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

31.02.2024р. до Новобузького районного суду Миколаївської області надійшла скарга ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області та зобов`язання слідчого СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про кримінальні правопорушення викладені у його заяві від 03.02.2025р.

В обґрунтування скарги зазначає, що 03.02.2025, він звернувся до ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області із заявою про внесення інформації до ЄРДР про вчинені кримінальне правопорушення за фактом викрадення макулатури шахрайськими діями починаючи з 08.04.2023 ОСОБА_4 ; повідомлення про замах на його життя у літку 2023 року прокурором м. Новий Буг ОСОБА_5 разом із т.в.о. начальника ВП №1 ОСОБА_6 ; повідомлення про спробу його ув`язнення прокурором м. Новий Буг ОСОБА_5 разом із заступником РВП м. Баштанка; знищення архівних даних у березні, квітня 2023 року про викрадену макулатуру ОСОБА_7 08.04.2023.

На думку скаржника слідчі СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області допустили бездіяльність шляхом невнесення відомостей до ЄРДР про вчинені кримінальні правопорушення викладені у його заяві. З наведених підстав ОСОБА_3 просив зобюов`язати слідчого СВ ВП №1 Баштанського РВп ГУНП в Миколаївській області, який на його думку немає права обіймати цю посаду, внести відомості до ЄРДР за його заявою від 11.02.2025 про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення.

У судове засідання скаржник не з`явився, однак надав суду заяву, в якій просив суд подану скаргу розглядати без його участі.

Представник ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області в судове засідання для розгляду скарги не з`явився, про час, місце та дату розгляду був відомлений належним чином, причини неявки слідчому судді невідомі, що на підставі ч.3 ст.306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Враховуючи строки розгляду скарги, передбачені чинним кримінальним процесуальним кодексом України, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд скарги на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали скарги та матеріали ІП «Єдиний облік» ІКС ІПНП за №4873 від 31.03.2024; №3296 від 08.06.2024; №716 від 01.02.2025, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які серед іншого полягають у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (частина 1 статті 11 КК України).

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, відповідно до частин 1 та 2 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У п. 36 постанови від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18, провадження №11-1263апп18) Велика Палата ВС вказала, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З матеріалів доданих до скарги вбачається, що відомості, які були викладені у заяві про вчинені кримінальні правопорушення вже були неодноразово предметом розгляд скарг за результатами яких були прийняті рішення про відмову заявнику у задоволенні його скарг.

За результатом розгляду заяв ОСОБА_8 ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області були проведені перевірки та складені відповідні довідки з повідомленням заявника. Перевірки були припинені у зв`язку з відсутністю фактів вчинення кримінальних правопорушень.

Таким чином, проаналізувавши зміст заяви ОСОБА_3 від 03.02.2025 про вчинення кримінальних правопорушень, у слідчого судді відсутні підстави стверджувати, що у ній містяться відомості, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Конкретні дії, рішення чи бездіяльність, які б могли бути розцінені як кримінальне правопорушення, у заяві ОСОБА_3 не зазначаються.

Крім того за аналогічними заявами скаржник неодноразово звертався про що свідчать ухвали слідчих судді Новобузького районного суду Миколаївської області у справа №481/1022/24 від 12.07.2024; №481/1416/24 від 13.11.2024; №481/1417/24 від 06.12.2024; №481/1418/24 від 06.12.2024; №481/1419/24 від 06.12.2024; №481/81/25 від 21.01.2025; №481/83/25 від 21.01.2025.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Слідчим суддею вочевидь, багаторазовий розгляд слідчими суддями одного й того самого питання суперечитиме принципу остаточності судового рішення «res judicata» та релевантній йому засаді обов`язковості судових рішень (ст. 21 КПК України).

Кримінальний процесуальний закон не визначає алгоритм дій слідчого судді у випадку встановлення факту багаторазового (повторного) оскарження особою бездіяльності уповноважених суб`єктів щодо невнесення відомостей до ЄРДР за аналогічними за змістом заявами.

Втім подання таких скарг є достатньо вагомою підставою констатувати факт зловживання особою правом, тобто використання права всупереч його меті.

Кримінальний процесуальний закон не визначає межу, коли використання особою права набуває ознак зловживання ним, втім, Верховний Суд неодноразово висловлював позиції з цього приводу та зазначав, що заборона зловживання правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала ККС ВС від 30 травня 2018 року у справі №676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09 квітня 2019 року у справі № 306/1602/16-к).

Також Верховний Суд зазначив, що наслідком встановлення судом факту зловживання правом має бути постановлення рішення про залишення такої скарги без розгляду (постанова Верховного Суду від 24 березня 2021 року у справі № 937/1056/20).

Слідчий суддя вважає, що неодноразове поданням скарг ОСОБА_3 з одного і того самого питання, яке стосувалося невнесення відомостей за одними і тими самими фактами до ЄРДР після винесення ухвал слідчими суддями за результатами розгляду скарг переслідує інші цілі, ніж внесення відомостей за його заявою до ЄРДР.

Зазначений факт є достатньо вагомим для констатації факту зловживання скаржником своїм правом, а тому є підставою для припинення розгляду цієї скарги та залишення її без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого слідчого відділу відділу поліції №1 Баштанського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні повторно відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання внести такі відомості - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9