Справа 688/12/25
№ 1-кс/688/38/25
Ухвала

про накладення арешту на майно

03 січня 2025 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000053 від 15 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся із клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000053 від 15 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що службова особа ОСОБА_5 , який перебуває на посаді майстра виробничого навчання в Плужненському професійному аграрному ліцеї, вимагає в ОСОБА_6 неправомірну вигоду в розмірі 30000 гривень за не відрахування з ліцею на підставі прогулів та продовження навчання в ліцеї, таким чином мати в подальшому відстрочку від мобілізації, та 01 січня 2025 року об 11:20 год. отримав неправомірну вигоду в сумі 15 000 грн.

Відомості про дану подію внесено до ЄРДР за № 0000053 від 15 листопада 2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженні 01 січня 2025 року, у автомобіля марки «ВАЗ», державний номерний знак НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведено огляд в порядку здійснення обшуку, на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, де виявлено та вилучено: трудовий договір ОСОБА_5 з директором Плужненського професійного аграрного ліцею ОСОБА_7 від 02 вересня 2024 року, який упаковано до сейф-пакету №PSP3104217; розписку ОСОБА_5 від ОСОБА_8 від 11 грудня 2024 року про добровільну передачу 5000 тис. гривень, яка упакована до сейф-пакету № PSP 3104215; розписку ОСОБА_5 від ОСОБА_8 від 12 листопада 2024 року про добровільну передачу 5000 тис. гривень, яка упакована до сейф-пакету № PSP 3104216, які вилучено до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Постановою слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 01 січня 2025 року, вказані речі визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

З метою збереження речового доказу та досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування вищезазначеного кримінального правопорушення, виникла необхідність у арешті майна, так як у разі не застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, це може призвести до зникнення або пошкодження речових доказів та перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання в повному обсязі, просили його задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Частиною 1 ст.131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що вилучені речі: трудовий договір ОСОБА_5 з директором Плужненського професійного аграрного ліцею ОСОБА_7 від 02 вересня 2024 року, який упаковано до сейф-пакету №PSP3104217; розписку ОСОБА_5 від ОСОБА_8 від 11 грудня 2024 року про добровільну передачу 5000 тис. гривень, яка упакована до сейф-пакету № PSP 3104215; розписку ОСОБА_5 від ОСОБА_8 від 12 листопада 2024 року про добровільну передачу 5000 тис. гривень, яка упакована до сейф-пакету № PSP 3104216, визнано речовими доказами, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речових доказів слід накласти арешт на майно із забороною розпорядження ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В частині вимог клопотання, щодо заборони іншим особам розпоряджатися майном, на яке накладається арешт, відмовити, оскільки слідчим не конкретизовано коло осіб, яких стосується така заборона.

При вирішенні вказаного клопотання, слідчий суддя враховує приписи, наведені у ч.3 ст.132 КПК України, відповідно до яких застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000053 від 15 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на: трудовий договір ОСОБА_5 з директором Плужненського професійного аграрного ліцею ОСОБА_7 від 02 вересня 2024 року, розписку ОСОБА_5 від ОСОБА_8 від 11 грудня 2024 року про добровільну передачу 5000 тис. гривень та розписку ОСОБА_5 від ОСОБА_8 від 12 листопада 2024 року, заборонивши ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розпоряджатись вказаним майном.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим та прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9