Справа № 459/1078/25
Провадження № 1-кс/459/340/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2025 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ФОП ОСОБА_3 , представника Шептицького РВП ГУ НП у Львівської області ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ФОП ОСОБА_3 на бездіяльність Шептицького РВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області надійшла скарга ФОП ОСОБА_3 , в якій він просить зобов`язати Шептицький РВП ГУНП у Львівській області внести відомості до ЄРДР на підставі його заяви від 10.03.2025.

В обґрунтування скарги скаржник зазначив, що ним було подано 10.03.2025 заяву про вчинення злочину у Шептицьку окружну прокуратуру, яка 11.03.2025 була перенаправлена до Шептицького РВП ГУНП у Львівській області. Підставою звернення із заявою слугувало незаконне, на його думку, заволодіння працівниками Шепицького відділення ДВС споруди розміром 1,28 х2,37, що знаходилася у м Шептицькому по вул. Шухевича, біля буд. №12б та іншого рухомого майна, яке йому належало. Проте відомості в порядку ст. 214 КПК України по його заяві від 10.03.2025 про вчинення злочину внесені не були. Відтак, скаржник вважає, що порушуються його права. У зв`язку із зазначеним просить задовольнити його скаргу.

Ухвалою слідчого судді від 02.04.2025 було відкрито провадження по даній скарзі.

Скаржник у судовому засіданні підтримав доводи скарги, навів мотиви, що аналогічні викладеним в такій та просив задовольнити його скаргу. Додатково повідомив, що йому належала споруда розміром 1,28х2,37, яка знаходилася біля приміщення будинку АДРЕСА_1 (власність ОСОБА_5 ), яка була помилково демонтована працівниками Шептицької ДВС на виконання наказу Господарського суду Львівської області. Тому скаржник вважає, що таку споруду та інше рухоме майно у нього викрали у зв`язку із чим він звернувся із заявою про вчинення злочину.

Представник Шептицького РВП ГУ НП у Львівській області у судовому засіданні повідомив, що на підставі заяви скаржника від 10.03.2025 про вчинення кримінального правопорушення було опитано старшого державного виконавця Шептицького відділу ДВС та ФОП ОСОБА_3 . Проте, даних, які б вказували на наявність ознак кримінального правопорушення під час розгляду даного звернення встановлено не було. Відтак, відомості до ЄРДР на підставі заяви скаржника від 10.03.2025 внесені не були.

Дослідивши матеріали скарги та заслухавши присутніх учасників, оглянувши матеріали довідки №25-2142 про результати перевірки по матеріалах ЄО №2479 від 12.03.2025, слідчий суддя встановив наступне.

10.03.2025 ФОП ОСОБА_3 звернувся із заявою до Шептицької окружної прокуратури про вчинення злочину щодо незаконного заволодіння працівниками Шепицького відділення ДВС спорудою розміром 1,28 х2,37, яка знаходилася у м. Шептицькому по вул. Шухевича, біля буд. №12 Б та іншого рухомого майна, яке йому належало. Просив внести відповідні відомості до ЄРДР та провести досудове розслідування.

Із листа Шептицької окружної прокуратури вбачається, що вищевказана заява 11.03.2025 була скерована до Шептицького РВП ГУ НП у Львівській області.

Із матеріалів довідки №25-2142 вбачається, що згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 35520828 від 26.03.2015 власником нежитлової будівлі загальною площею 59,7 кв. м., що знаходиться по АДРЕСА_1 є ОСОБА_5 .

На виконання рішення Господарського суду Львівської області від 27.11.2019 було винесено наказ Господарського суду Львівської області від 26.12.2019, яким було зобов`язано фізичну особу ОСОБА_5 привести нежитлову будівлю, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 у попередній стан відповідно до технічного паспорта КП ЛОР «ЧМБТІ» від 17.10.2011 та свідоцтва про право власності від 03.10.2012р. серії НОМЕР_1 на нежитлову будівлю загальною площею 59,7 (в тому числі будівля кафе площею 9,1 м?, відпочинковий майданчик площею 50,6 м?) шляхом знесення другого поверху та додаткових приміщень першого поверху.

Також в матеріалах довідки №25-2142 міститься копія Договору позики від 05.04.2015, який укладений між ФОП ОСОБА_5 та ФОП ОСОБА_3 , предметом якого є позика нерухомого майна (проте якого саме не зазначено).

Окрім цього, в матеріалах довідки №25-2142 наявна копія технічного паспорта на приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , із якого вбачається, що замовником технічної документації є ОСОБА_5 . На плані приміщень будинку зображене приміщення розміром 1.28 х 2.37 (обведене червоним), яке скаржник вважає таким, що йому належало.

21.03.2025 Шептицьким РВП ГУНП у Львівській області скеровано ФОП ОСОБА_3 повідомлення про розгляд його заяви від 10.03.2025, з якого вбачається, що Шептицьким РВП ГУНП у Львівській області було розглянуто звернення ФОП ОСОБА_3 , яке зареєстровано в ЄО ІКС ПНП Шептицького РВП за №2479 від 12.03.2025 щодо вчинення неправомірних дій з боку працівників Шептицького відділення ДВС у Шептицькому районі Львівської області. Натомість, органом досудового розслідування відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено не було за відсутністю достатніх даних, які б назували на наявність кримінального правопорушення, інших фактичних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення під час розгляду даного звернення та опитування посадових осіб Шептицького ВДВС у Шептицькому районі Львівської області ЗМУ МЮ не здобуто, а тому подальший розгляд даного звернення припинено згідно Закону України «Про звернення громадян».

Відтак, досліджені матеріали свідчать, що відповідні відомості у ЄРДР не були внесені Шептицьким РВП ГУ НП у Львівській області.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом положень п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчим суддею, крім іншого, є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 глави 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, визначено, що до Реєстру вносяться відомості зокрема про час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

При цьому, згідно з пунктом 2 глави 3 розділу ІІ того ж Положення про ЄРДР, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Також згідно із пунктом 14 глави 4 розділу ІІ Положення про ЄРДР при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст.169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про таке передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява - повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Як вбачається із заяви про вчинення злочину від 10.03.2025, заявником вказано, що працівники державної виконавчої служби у ході виконання наказу від 26.12.2019 про примусове виконання рішення Господарського суду Львівської області від 27.11.2019 незаконно заволоділи його спорудою та іншим рухомим майном.

Натомість, скаржник не надав жодних підтверджуючих документів, що він володів зазначеним майном.

Так, скаржник вказує, що власником споруди розміром 1,28 х 2,37, що знаходилася у АДРЕСА_1 є він - ФОП ОСОБА_3 .

Проте, будь-яких документів, що підтверджують його право власності чи будь-яке інше речове право на споруду скаржник не надав.

Більш того, із технічного паспорта на будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами, що знаходиться по АДРЕСА_1 , у якому, серед іншого, графічно зображена споруда із розмірами 1,28 х 2,37, встановлено, що замовником технічної документації була ОСОБА_5 , а не ФОП ОСОБА_3 .

Таким чином, у даному випадку фактичні обставини скарги, з`ясовані підстави й предмет скарги, оцінені у світлі викладених норм права, дають підстави для висновку про те, що заява скаржника по своїй суті й змісту не містить обставин, що могли б свідчити про вчинення відносно нього кримінального правопорушення, тобто не давали приводу й підстав для внесення відомостей у ЄРДР.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що скаржник (заявник) має право оскаржити дій державного виконавця в порядку ст. ст. 340-346 ГПК України, якщо не погоджується з такими.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Отже, вищевикладене переконливо свідчить про необґрунтованість скарги, а відтак відсутні підстави для її задоволення.

Керуючись ст. ст. 110, 303, 306-307, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ФОП ОСОБА_3 на бездіяльність Шептицького РВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 10.03.2025 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1