Справа № 761/6722/25
Провадження № 1-кс/761/5090/2025
У Х В А Л А

Іменем України

19 лютого 2025 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого відділення СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000651 від 14.02.2025

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000651 від 14.02.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

З 13 січня 2023 до цього часу на посадах осіб рядового складу у військовій частині НОМЕР_1 проходить військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, солдат ОСОБА_5 .

Відповідно до ст. ст. 3, 27 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Ніхто не може бути свавільно позбавлений життя. Обов`язок держави - захищати життя людини.

Відповідно до ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України.

Окрім того, ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем, зобов`язаний додержуватися вимог ст. ст. 6, 11, 16, Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, які вимагають від нього свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути дисциплінованим, не допускати негідних вчинків.

Однак, ОСОБА_5 під час проходження військової служби в порушення вказаних вимог законодавства вчинив кримінальне правопорушення проти життя та здоров`я особи за наступних обставин.

Так, 14.02.2025 приблизно о 01 год. 00 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , солдат ОСОБА_5 , у порушення ст. ст. 3, 27, 68 Конституції України, ст. ст. 6, 11, 16, Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, діючи умисно, на фоні вжитих алкогольних напоїв, з мотиву раптово виниклих особистих неприязних відносин, вчинив конфлікт з громадянином України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого у нього виник злочинний умисел, спрямований на протиправне позбавлення життя останнього. Так, ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, дістав ніж який приніс з собою з кишені бушлату та правою рукою передбачаючи можливість протиправного заподіяння смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наніс не менше вісімнадцяти ударів ножем в область шиї, голови та грудної клітини потерпілого, тобто в область тіла, де розташовані життєво важливі органи людини, множинні колото різані рани шиї, голови, грудної клітини. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виконав усі дії, які вважав за необхідне для доведення злочину до кінця, однак злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, після чого ОСОБА_6 очевидцем події викликано швидку медичну допомогу та надано першу домедичну допомогу та останнього було госпіталізовано до КНП «Свято-михайлівська клінічна лікарня міста Києва», де він наразі перебуває на стаціонарному лікуванні.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у закінченому замаху на вчинення умисного вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, тобто у вчиненні злочину, передбаченому ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

ОСОБА_5 14.02.2025 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

ОСОБА_5 14.02.2025 обґрунтовано повідомлено про підозруу вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

В ході проведення першочергових слідчих (процесуальних) дій, а також у зв`язку з невідкладним випадком з метою відшукання знаряддя вчинення кримінального правопорушення та речових доказів, 14.02.2025 слідчим відділення СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено і вилучено наступні предмети та речі:

- кофта чоловіча світлого кольору з блискавкою спереду зі слідами РБК, поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 1;

- кофта чоловіча чорного кольору, поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 2;

- штани чоловічі спортивні темно-синього кольору зі слідами РБК, поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 3;

- штани чоловічі чорного кольору, поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 4;

- змив РБК з коридору при вході до кухонної кімнати, поміщено до паперового конверту коричневого кольору;

- змив РБК з підлоги в туалеті, поміщено до паперового конверту коричневого кольору;

- змив РБК з рами дверей в кухонній кімнаті, поміщено до паперового конверту коричневого кольору;

- змив РБК з підлоги в кухонній кімнаті, поміщено до паперового конверту коричневого кольору;

- шість слідів папілярних візерунків, вилучених з предметів в кухонній кімнати.

Перераховані речі за своєю суттю є речовими доказами, оскільки могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які можуть бути використані, як доказ факту, що встановлюються у кримінальному провадженні, або є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, 14.02.2025 в порядку ст. 98 КПК України, визнані речовими доказами у рамках кримінального провадження, про що слідчим винесено відповідну постанову.

Вилучене майно має доказове значення у кримінальному провадженні та відповідно з метою збереження речових доказів існує необхідність у застосуванні арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речового доказу.

На підставі викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить слідчого суддю накласти арешт на вказане майно.

Слідчий просив проводити розгляд клопотання без його участі, та просив його задовольнити. Також слідчим у клопотанні не вказано контактних даних власника майна, що унеможливлює виклик останнього в судове засідання. Разом з тим, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, встановлені законом строки для розгляду даного виду клопотань, слідчий суддя вважає за моживе здійснити його розгляд без прокурора та власника майна, з метою забезпечення збереження майна.

Дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучено в ході проведення 14.02.2025 слідчої дії - огляд місця події житлового приміщення, що розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- кофта чоловіча світлого кольору з блискавкою спереду зі слідами РБК, поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 1;

- кофта чоловіча чорного кольору, поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 2;

- штани чоловічі спортивні темно-синього кольору зі слідами РБК, поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 3;

- штани чоловічі чорного кольору, поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 4;

- змив РБК з коридору при вході до кухонної кімнати, поміщено до паперового конверту коричневого кольору;

- змив РБК з підлоги в туалеті, поміщено до паперового конверту коричневого кольору;

- змив РБК з рами дверей в кухонній кімнаті, поміщено до паперового конверту коричневого кольору;

- змив РБК з підлоги в кухонній кімнаті, поміщено до паперового конверту коричневого кольору;

- шість слідів папілярних візерунків, вилучених з предметів в кухонній кімнати.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1