Справа № 185/1973/25
Провадження № 1-кс/185/188/25
27 лютого 2025 року м.Павлоград
Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у приміщенні суду в м. Павлограді скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Павлоградського РВР ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,
25 лютого 2025 року ОСОБА_3 звернувся до Павлоградського міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність слідчого Павлоградського РВР ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Відповідно до поданої скарги ОСОБА_3 посилаючись на ст. 303 КПК України, зазначає, що 03.02.2025 він звернувся до Павлоградської окружної прокуратури з повідомленням про вчинення працівником Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а саме порушення, на його думку, останньою автоматизованого розподілу судової справи № 185/6186/22 від 15.08.2022 року. Оскільки відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи, що знаходиться в матеріалах кримінального провадження, видно що розподіл справи був проведений серед одного судді ОСОБА_5 і вказаний суддя був автоматично вибраний. 04.02.2025 року його повідомлення Павлоградською окружною прокуратурою була направлено до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області. За повідомленням чергового Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області 17.02.2025 дане повідомлення передано до відділу превенції Павлоградського РВП, тобто повідомлення про вчинення кримінального правопорушення не внесено до ЄРДР. Вважає, що слідчим Павлоградської РВП ГУНП в Дніпропетровській області всупереч вимогам ст. 214 КПК України допущена бездіяльність, оскільки перевірка заяви про вчинене кримінальне правопорушення повинна проводитись в рамках відкритого кримінального провадження, внесеного в ЄРДР. Просив зобов`язати слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області внести відомості до ЄРДР відповідно до його повідомлення та надати витяг з ЄРДР заявнику.
В судовому засіданні заявник скаргу підтримав у повному обсязі посилаючись на доводи викладені в скарзі.
Слідчий суддя вислухав заявника, дослідивши скаргу, матеріали ЄО № 6311 від 06.02.2025, встановив наступні обставини.
Главою 26 статтею 303 КПК України закріплено право певного кола осіб, до числа яких входить і заявник на оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.
Зокрема, п.1 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
03.02.2025 ОСОБА_3 звернувся до Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення. А саме зазначив, що працівник Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_6 15.08.2022 здійснюючи автоматизований розподіл судової справи № 185/6186/22 між суддями кримінальної спеціалізації, обрала серед одного єдиного кандидата ОСОБА_5 , саме суддю ОСОБА_5 , порушив принцип авторозподілу, що на його думку підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, який знаходиться в матеріалах кримінального провадження.
04.02.2025 повідомлення про кримінальне правопорушення Павлоградською окружную прокуратурою направлено до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області для організації розгляду по суті, проведення перевірки і за наявності підстав прийняття рішення згідно зі ст. 214 КПК України.
До теперішнього часу відомості за поданою ОСОБА_3 заявою до ЄРДР не внесені.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Так, згідно частини 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюється, не є злочином.
За частиною 1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.
Так, згідно зі ст. 214 КПК України - слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин, після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Частиною 5 ст. 214 КПК України, передбачені відомості, які підлягають внесенню до ЄРДРсередяких є: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
Положення ст. 214 КПК України в свою чергу перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.
Отже, аналізуючи наведені вище положення законодавства суд приходить до висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Відповідно до п.1 глави 2 розділу 1 Положення про порядок ведення ЄРДР, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Згідно висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
З матеріалів скарги вбачається, що 03.02.2025 ОСОБА_3 звернувся до Павлоградської окружної прокуратури з повідомленням про кримінальне правопорушення в якому просить внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення вчинене працівником Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_6 . Деталізуючи обставини клопотання зазначає про можливе порушення автоматизованого розподілу судової справи, а саме про те що вибір судді по кримінальному провадженню № 185/6186/22 був проведений серед одного судді ОСОБА_5 , в результаті якого і був вибраний суддя ОСОБА_7 . Вказане порушення на його думку підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, який знаходиться в матеріалах кримінального провадження.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 35 КПК України, усуді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), що забезпечують, зокрема: 1) об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді;
Згідно з частиною 3 ст. 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.
Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу в судах загальної юрисдикції визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 № 25, погодженого Наказом Державної судової адміністрації України від 02.04.2015 № 45.
Згідно п 2.3.31. Положення, результатом автоматизованого розподілу судових справ є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду (додаток 1), що автоматично створюється автоматизованою системою.
Одночасно з протоколом автоматизованою системою автоматично формується звіт про автоматизований розподіл судової справи між суддями відповідного суду. Звіт містить такі відомості: дата та час початку автоматизованого розподілу; єдиний унікальний номер судової справи; номер провадження (за наявності); категорія судової справи (за наявності); коефіцієнт складності судової справи (за наявності); інформація про учасників судового процесу (кримінального провадження); інформація про визначення повноважень суддів; інформація про визначення головуючого судді (судді-доповідача) за випадковим числом; інформація про визначення складу колегії суддів (за наявності) за випадковим числом; версія автоматизованої системи; час закінчення автоматизованого розподілу; тривалість автоматизованого розподілу. Доступ для коригування протоколу та звіту щодо автоматизованого розподілу судової справи між суддями автоматично блокується автоматизованою системою.
Доступ суддів до перегляду всіх протоколів та звітів автоматизованої системи щодо автоматизованого розподілу судової справи між суддями не може бути обмежений.
Протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями роздруковується, підписується та додається до матеріалів судової справи.
Звіт про автоматизований розподіл судової справи між суддями може бути роздрукований для службового використання в суді.
Як вбачається із звіту про автоматизований розподіл судових справ між суддями від 15.08.2022 року, 13:28:32 вибір судді по кримінальному провадженню № 185/6186/22 здійснювався між суддями Павлоградського міськрайонного суду ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 . Обрано суддю ОСОБА_5 .
Отже відомості викладені ОСОБА_3 в повідомленні про вчинення кримінального правопорушення не відповідають дійсності.
Зазначена інформація міститься у відкритому доступі на сайті «Судова влада України», «Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області» через вкладку «Стан розгляду справи» за номером справи.
Оскільки повідомлення ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення не свідчить про вчинення працівником Павлоградського міськрайонного суду ОСОБА_6 кримінального правопорушення, тому немає підстав для внесення до ЄРДР обставин, які завідомо не містять складу кримінального правопорушення.
З урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 305, 307 КПК України, слідчий суддя,
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Павлоградського РВР ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відмовити.
Положення частини третьої статті 307 КПК України,щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1