Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 498/2155/24

Номер провадження: 1-кп/511/333/24

12.12.2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

за участю:

прокурора - ОСОБА_3

особи, щодо якої вирішується питання про застосування заходів медичного характеру - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 (дистанційно),

законного представника підозрюваного- ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000644 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.09.2024 року за ознаками суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч.2 ст.194 КК України відносно ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

06.12.2024 року до Роздільнянського районного суду Одеської області з Одеського апеляційного суду надійшло клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні № 0000644 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.09.2024 року за ознаками суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч.2 ст.194 КК України відносно ОСОБА_4 .

Ухвалою судді від 11.12.2024 року призначено підготовче судове засідання на 12 грудня 20224 року.

11.12.2024 року на адресу суду надійшло клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_7 про обрання відносно особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, з метою забезпечення належної поведінки останнього під час розгляду кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вказав, що 15.09.2024 ОСОБА_4 обгрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.194 КК України та його дії кваліфіковані як умисне пошкодження чужого майна, вчинене шляхом підпалу. При цьому, органом досудового розслідування встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на потерпілого та свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Ухвалою слідчого судді ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та в подальшому ухвалою слідчого судді строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , був продовжений до 15 грудня 2024 року (включно), та на даний час ОСОБА_4 утримується в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор».

Клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні № 0000644 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.09.2024 року за ознаками суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч.2 ст.194 КК України відносно ОСОБА_4 направлено до суду, а тому просив клопотання задовольнити та обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор».

Особа, щодо якої подано клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_4 ,

Законний представник особи, щодо якої вирішується питання про застосування заходів медичного характеру - ОСОБА_6 віднесла вирішення клопотання прокурора на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_5 , перебуваючи в режимі відеоконференції, просив суд обрати особі, щодо якої вирішується питання про застосування заходів медичного характеру - ОСОБА_4 , більш мякий запобіжний захід, що не пов`язаний з його утриманням під вартою.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши думку учасників, суд прийшов до наступних висновків.

Суд вважає, що відповідно до Глави 28 КПК України судовий розгляд кримінального провадження здійснюється з метою встановлення, чи доведення поза розумним сумнівом вини особи у зазначеному в обвинувальному акті, або клопотанні про застосування примусових заходів медичного характеру, злочині, а тому оцінка обґрунтованості підозри на цій стадії провадження виключається і до завершення судового розгляду оцінка доведеності винуватості особи є передчасною.

Тому суд, вирішуючи доцільність подальшого утримання особи під вартою, має встановити існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Згідно частини 1 статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положення частини 2 статті 177 КПК України, визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Положення частини 2 статті 19 КК України визначають, що не підлягає кримінальній відповідальності особа, яка під час вчинення суспільно небезпечного діяння, передбаченого цим Кодексом, перебувала в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії (бездіяльність) або керувати ними внаслідок хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, недоумства або іншого хворобливого стану психіки. До такої особи за рішенням суду можуть бути застосовані примусові заходи медичного характеру.

Відповідно до статті 93 КК України примусові заходи медичного характеру можуть бути застосовані судом до осіб: які вчинили у стані неосудності суспільно небезпечні діяння; які вчинили у стані обмеженої осудності кримінальні правопорушення; які вчинили кримінальне правопорушення у стані осудності, але захворіли на психічну хворобу до постановлення вироку або під час відбування покарання.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку. Передбачені частиною першою цієї статті запобіжні заходи застосовуються судом до особи з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.

Проте, прокурором не надано суду доказів того, що відносно ОСОБА_4 встановлено факт розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.

Звертаючись до суду з даним клопотанням, прокурор вказує на наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, які були встановлені ухвалою слідчого судді, а саме:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення суспільно небезпечного діяння, яке відноситься до категорії тяжких злочинів.

п. 3 ч. 1. ст. 177 КПК України, ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, адже останні є сусідами підозрюваного та проживають по АДРЕСА_1 .

п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_4 може вчинити інше суспільно небезпечне діяння чи продовжити діяння, вчинення якого йому інкримінується, так як він неодноразово погрожував потерпілому ОСОБА_8 , що спалить його, що також підтверджується висновком психіатричної експертизи про те, що ОСОБА_4 становить суспільну небезпеку для себе та оточуючих.

Так, прокурор в судовому засіданні довів, що застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів неможливо з наступних підстав:

Обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, передбаченого ст.179 КПК України, є недоцільним, оскільки ОСОБА_4 інкримінується вчинення суспільно небезпечного діяння, що відноситься до категорії тяжких злочинів та відповідно до висновку психіатричної експертизи він за своїм психічним станом на теперішній час становить суспільну небезпеку для себе та оточуючих і потребує поміщення в спеціальний лікувальний заклад для надання стаціонарної психіатричної допомоги, тому не має впевненості, що вказана особа перебуваючи на свободі буде дотримуватись вимог, закріплених ст.42 КПК України. Крім того застосування особистого зобов`язання жодним чином не сприятиме запобіганню ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Для застосування особистої поруки, згідно зі ст. 180 КПК України потрібна наявність поручителів. Проте жодна особа, під час досудового розслідування кримінального провадження, не виявила намір бути поручителем ОСОБА_4 .

Для застосування домашнього арешту, згідно ст. 181 КПК України не має підстав, так як вказаний запобіжний захід жодним чином не сприятиме запобіганню ризикам, передбаченим п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Таким чином судом встановлено, що зміна запобіжного заходу на більш м`які не забезпечить належної поведінки ОСОБА_4 під час судового розгляду даного кримінального провадження, і тому необхідно обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 315 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати відносно особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України на строк 60 (шістдесят) днів - до 09.02.2025 року включно.

Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України - для виконання, прокурору Роздільнянської окружної прокуратури, ОСОБА_4 - до відома.

Ухвала підлягає оскарженню протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду, відповідно до п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК України.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний суддею 13.12.2024року.

Суддя: ОСОБА_1