Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2025 року Справа № 608/2682/24

Номер провадження1-кс/608/151/2025

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання заступника начальника СВ Чортківського РУП ГУНП у Тернопільській області майора поліції ОСОБА_2 про проведення допиту неповнолітньої потерпілого ОСОБА_3 в судовому засіданні під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000437 від 30 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України, в режимі відеоконференції поза залом судового засідання в іншому приміщенні у відділенні захисту дитини ( за моделлю Барнахус), який розташований за адресою: вул.Сахарова,2, м. Тернопіль,

В С Т А Н О В И ЛА:

До суду надійшло клопотання заступника начальника СВ Чортківського РУП ГУНП у Тернопільській області майора поліції ОСОБА_2 про проведення допиту неповнолітнього потерпілого ОСОБА_3 в судовому засіданні під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000437 від 30 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України, в режимі відеоконференції поза залом судового засідання в іншому приміщенні у відділенні захисту дитини ( за моделлю Барнахус), який розташований за адресою: вул.Сахарова,2, м. Тернопіль.

З матеріалів клопотання вбачається, що вході досудового розслідування встановлено, що 30 жовтня 2024 року, близько 13:45 години, до Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області надійшло повідомлення про те, що до КНП «Тернопільська обласна клінічна лікарня», яка розташована за адресою: місто Тернопіль, вулиця Академіка Андрія Сахарова, 2, о 12.45 годині ЕМД доставлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , з діагнозом отруєння грибами, які 27.10.2024 року за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , у вечірній час, вживали млинці з грибами, які приготувала їм мати ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_8 . Після цього, на наступний день, ОСОБА_10 виявила у своїх вище перелічених дітей ознаки отруєння, але за медичною допомогою не зверталась тривалий час, аж до 30.10.2024 року, що призвело до госпіталізації дітей до медичного закладу із тяжкою формою отруєння. Даними діями ОСОБА_10 злісно не виконала встановлені законом обов`язки по догляду за дітьми, що спричинило тяжкі наслідки.

30 жовтня 2024 року відомості за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000437, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України, правова кваліфікація - злісне невиконання обов`язків по догляду за дитиною, що спричинило тяжкі наслідки.

Окрім цього, в ході проведення досудового розслідування встановлено, що потерпілою даного кримінального правопорушення є неповнолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка на даний час тимчасово влаштований в Центр соціально-психологічної реабілітації дітей Служби у справах дітей Тернопільської обласної державної адміністрації.

Допит неповнолітнього ОСОБА_3 , в порядку ст. 225 КПК України, який є потерпілим вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України, має вирішальне значення для доказування та відмова у вказаному клопотанні призводить до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування та кримінального провадження.

З метою дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування окремі слідчі (розшукові) дії можуть бути здійснені за клопотанням сторони лише на підставі ухвали слідчого судді. Зокрема, до таких слідчих (розшукових) дій КПК України відносить допит свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні за наявності обставин, що можуть унеможливити їх допит у суді або вплинути на повноту чи достовірність показань (ст. 225 КПК України).

У відповідності до ч. 1 ст. 225 КПК України, у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Частиною 4 ст. 354 КПК України передбачено, що у випадках, коли це необхідно для з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка чи потерпілого, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове засідання).

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в узагальненні «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями» від 03.06.2016 акцентував увагу на тому, що в частині першій статті 225 КПК України формулювання «інші обставини» свідчить про невичерпність переліку таких обставин, наголошуючи на існуванні вірогідності унеможливити допит свідка чи потерпілого в суді або вплинути на повноту чи достовірність їх показань.

Відповідно до ч.4 ст.95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отримані в порядку, передбаченому ст.225 КПК України (під час допиту потерпілого, свідка слідчим суддею у визначених законом випадках). Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Заступник начальника СВ Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_2 , посилаючись на ст.3 Конвенції ООН про права дитини 1989 року, ст. 35 Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства (ратифіковано Законом № 4988-VI від 20.06.2012) вказує, що дитина не повинна проходити через численні опитування та/або бути присутньою в суді.

Головна причина цього полягає в тому, що існує ризик (повторної) травматизації дитини.

Відмова від свідчень серйозна проблема, бо дуже важливо гарантувати безпеку та захист дитини, визначити потребу у фізичному та психічному відновленні, забезпечити успішне й дружнє до дитини кримінальне розслідування та судовий процес.

У найгіршому разі численні опитування на досудовому етапі можуть дискредитувати дитину, як свідка.

На даний час, орган досудового розслідування приходить до висновку, що під час проведення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, встановлені обставини, що можуть вплинути на повноту та достовірність показань неповнолітнього ОСОБА_3 , в судовому засіданні.

Показання ОСОБА_3 , на теперішній час є важливими для всебічного, повного, об`єктивного та неупередженого з`ясування обставин кримінального провадження, а тому їх належне фіксування під час досудового розслідування не допустить будь-якого викривлення обставин, що мали місце під час вчинення кримінальних правопорушень та забезпечить можливість встановлення всіх фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Заступник начальника СВ Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_2 вважає, що повне з`ясування у малолітнього потерпілого обставин вчиненого кримінального правопорушення під час допиту в порядку ст. 225 КПК України, в дружньому до дитини середовищі Барнахусі, за участі кваліфікованого психолога з урахуванням індивідуально-психологічних і психофізіологічних властивостей дитини, є запорукою убезпечення дитини від повторного негативного психотравмуючого впливу у суді під час судового провадження.

Слідча суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані письмові докази приходить до висновку, що клопотання слід задоволити з наступних підстав.

З метою дотримання прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, окремі слідчі (розшукові) дії можуть бути здійснені за клопотанням сторони лише на підставі ухвали слідчого судді. Зокрема, до таких слідчих (розшукових) дій КПК України відносить допит свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні за наявності обставин, що можуть унеможливити їх допит у суді або вплинути на повноту чи достовірність показань (ст. 225 КПК України).

Згідно з ч.1 ст. 232 КПК України, допит осіб, впізнання осіб чи речей під час досудового розслідування можуть бути проведені у режимі відеоконференції при трансляції з іншого приміщення (дистанційне досудове розслідування) у випадках:1) неможливості безпосередньої участі певних осіб у досудовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності досудового розслідування;5) наявності інших підстав, визначених слідчим, прокурором, слідчим суддею достатніми.

Згідно з ч.2 ст. 232 КПК України, рішення про здійснення дистанційного досудового розслідування приймається слідчим, прокурором, а в разі здійснення у режимі відеоконференції допиту згідно зі ст. 225 КПК України, слідчим суддею з власної ініціативи або за клопотанням сторони кримінального провадження чи інших учасників кримінального провадження.

У відповідності до ч.1 ст. 225 КПК України, у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Частиною 4 ст. 354 КПК України передбачено, що у випадках, коли це необхідно для з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка чи потерпілого, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове засідання).

Статтею 3 Конвенції ООН про права дитини 1989 року передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Право захисту на допит свідка викладено в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стаття 6.3.d. Проте, згідно з ЄКПЛ, немає абсолютної вимоги вислуховувати дитину в суді, якщо процедура згідно з якою в дитини беруть свідчення під час досудового розслідування, відбувається з дотриманням прав підозрюваного на справедливий суд. Те, чи потрібно вислуховувати дитину в суді, потрібно оцінювати з огляду на конкретні обставини кожної справи, зокрема з урахування віку та зрілості дитини, наявності ризику (повторної) травматизації.

У Керівних принципах ООН щодо судочинства у питаннях дітей-жертв і дітей-свідків злочинів (ЕКОСОР Res 2005/20, 22 липня 2005 року) говориться: якщо діти виступають або дають свідчення у судових або позасудових процесах або інших заходах втручання, відповідно до обставин, найкраще, щоб такі виступи або свідчення представлялись у вигляді відеозапису. Як правило вимагається присутність лише тих дітей, які безпосередньо задіяні у процесі, за умови, що це не перешкоджає дітям надати свідчення.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в узагальненні «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями» від 03.06.2016, акцентував увагу на тому, що в частині першій статті 225 КПК України, формулювання «інші обставини» свідчить про невичерпність переліку таких обставин, наголошуючи на існуванні вірогідності унеможливити допит свідка чи потерпілого в суді або вплинути на повноту чи достовірність їх показань.

Відповідно до ч.4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отримані в порядку, передбаченому ст. 225 КПК України (під час допиту потерпілого, свідка слідчим суддею у визначених законом випадках). Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

В ході розгляду клопотання, слідчою суддею встановлено, що заступником начальника СВ та прокурором доведено, що під час досудового розслідування кримінального провадження існують обставини, що можуть унеможливити допит неповнолітньої потерпілої в суді.

Крім того, слідча суддя враховує обставини, характер та суспільний резонанс кримінального правопорушення, що в своїй сукупності свідчить про обґрунтованість та доведеність поданого до суду клопотання.

Неповнолітній ОСОБА_3 є потерпілим кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України тобто злісне невиконання батьками обов`язків по догляду за дитиною, що спричинило тяжкі наслідки.

Враховуючи специфіку самого кримінального правопорушення, яке пов`язане з невиконання батьками обов`язків по догляду за дитиною, що спричинило тяжкі наслідки, відтворення подій, потерпілою яких вона є, здійснює травмуючий вплив на психіку потерпілої, яка є дитиною.

А тому, у разі допиту малолітнього потерпілого слідчим чи прокурором у кримінальному провадженні в порядку, визначеному КПК України, існує ризик повторної травматизації дитини при наступному допиті судом під час судового розгляду кримінального провадження.

Статтею 35 Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства (ратифіковано Законом № 4988-VI від 20.06.2012) передбачено, що кожна Сторона вживає необхідних законодавчих або інших заходів для забезпечення якомога меншої кількості опитувань дитини і настільки, наскільки це є вкрай необхідним для цілей кримінального провадження.

Враховуючи викладене та той факт, що показання потерпілого ОСОБА_3 , мають суттєве значення для забезпечення неупередженого розслідування у кримінальному провадженні, з метою недопущення подальшої повторної травматизації останньої, впливу з боку зацікавлених осіб з метою схилення до відмови від показань або зміни показань на користь сторони захисту, необхідно провести його допит в порядку ст. 225 КПК України.

З огляду на вищевикладене, вважаю, що дане клопотання є обґрунтованим, доведеним, та таким, що підлягає до задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 226 КПК України, допит малолітньої або неповнолітньої особи проводиться у присутності законного представника, педагога або психолога, а за необхідності - лікаря.

На підставі п. 2 ч. 2 ст. 27 КПК України, у разі розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи, слідчий суддя може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні.

Враховуючи вищевказану норму кримінального процесуального закону, слідча суддя приходить до висновку про необхідність проведення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

На підставі наведеного, керуючись ст.3 Конвенції ООН про права дитини 1989 року, ст. 35 Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства (ратифіковано Законом № 4988-VI від 20.06.2012), ст. ст. 27, 225, 226, 232, 309, 352, 354 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання заступника начальника СВ Чортківського РУП ГУНП у Тернопільській області майора поліції ОСОБА_2 про проведення допиту неповнолітнього потерпілого ОСОБА_3 в режимі відеоконференції поза залом судового засідання в іншому приміщенні - у відділенні захисту дитини ( за моделлю Барнахус), який розташований за адресою: вул. Сахарова, 2, м. Тернопіль - задоволити.

Допитати неповнолітнього потерпілого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який на даний час тимчасово влаштований в Центр соціально-психологічної реабілітації дітей Служби у справах дітей Тернопільської обласної державної адміністрації, в закритому судовому засіданні в приміщенні Чортківського районного суду Тернопільської області, що за адресою: вул. Степана Бандери, 13 м. Чортків, Тернопільської області, під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000437 від 30 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України, в режимі відеоконференції поза залом судового засідання в іншому приміщенні - у відділенні захисту дитини ( за моделлю Барнахус), який розташований за адресою: вул. Сахарова, 2, м. Тернопіль.

Судове засідання призначити на 17 березня 2023 року о 10 годині 15 хвилин в залі № 1 Чортківського районного суду Тернопільської області за адресою: м. Чортків, вул. Степана Бандери, 13 Тернопільської області за участю: законного представника неповнолітнього потерпілого ОСОБА_3 - начальника Служби у справах дітей Копичинецької міської ради - ОСОБА_11 ; представника неповнолітнього ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_12 ; заступника начальника СВ Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_2 та слідчих слідчої групи СВ Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; процесуального керівника - старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні, прокурора Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_17 ; психолога відділення захисту дитини ( за моделлю Барнахус) - ОСОБА_18 ; директора відділення захисту дитини ( за моделлю Барнахус) - ОСОБА_19 .

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: (підпис)

Згідно з оригіналом:

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах кримінального провадження № 0000437 від 30 жовтня 2024 року.

Ухвала набрала законної сили 25 лютого 2025 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Копію ухвали видано " " _________________ року.

Секретар: