Справа № 389/3248/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.03.2025 селище Олександрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Максимовича І.В.,

за участю: секретаря судового засідання - Рум`янцевої О.І.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду заяву слідчого судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Мирошниченка Дмитра Вадимовича про самовідвід у справі №389/3248/24 (н/п 1-кс/397/6/25) за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивникого РУП ГУНП в Кіровоградській області Постільняк Т.А., яка полягає у не розгляді її клопотання від 05.09.2024 про проведення слідчих дій, поданого в межах кримінального провадження №0000029 від 19.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України,

У С Т А Н О В И В:

До Олександрівського районного суду Кіровоградської області надійшла заява слідчого судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Мирошниченка Дмитра Вадимовича про самовідвід у справі №389/3248/24 (н/п 1-кс/397/6/25) за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивникого РУП ГУНП в Кіровоградській області Постільняк Т.А., яка полягає у не розгляді її клопотання від 05.09.2024 про проведення слідчих дій, поданого в межах кримінального провадження №0000029 від 19.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Заява слідчого судді про самовідвід обгрунтована, тим що на виконання ухвали Кропивницького апеляційного суду від 06.02.2025 до Олександрівського районного суду Кіровоградської області надійшла для розгляду скарга ОСОБА_1 на бездіяльність дізнавача при розслідуванні кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000029 від 19.04.2024.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 18.02.2025 до провадження слідчого судді Мирошниченка Д.В. передано вищевказану скаргу ОСОБА_1 .

З метою вирішення питання щодо вікриття провадження за даною скаргою ОСОБА_1 ним зроблено запит Начальнику сектору дізнання ВП № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області щодо повідомлення стосовно дій яких осіб порушено кримінальне провадження.

Згідно відповіді на вищевказаний запит встановлено, що кримінальне провадження № 0000029 від 19.04.2024 порушене за фактом фальсифікації документів у цивільній справі № 397/497/19, в тому числі суддею Мирошниченком Д.В., тобто ним.

Таким чином, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, положення пункту 1 ст. 6 Конвенції, ч. 1 ст. 21 КПК, вважає, що не може брати участь у кримінальному провадженні з урахуванням положень п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, оскільки в учасників провадження, насамперед у скаржниці ОСОБА_1 , можуть виникнути сумніви у моїй неупередженості. Вказана правова позиція також наведена у Постанові Верховного суду від 17.09.2019 (справа № 277/599/15-к; провадження № 51-9889км18).

Слідчий суддя Мирошниченко Д.В. надав заяву про розгляд його заяви про самовідвід без його участі, заявлений самовідвід підтримав повністю.

ОСОБА_1 у судове засідання 24.02.2025, 04.03.2025 та 06.03.2025 для розгляду заяви про самовідвід слідчого судді Мирошниченка Д.В. не з`явилася, про місце, день та час розгляду заяви повідомлена належним чином.

24.02.2025 на електронну пошту суду надійшло клопотання ОСОБА_1 від 24.02.2025, в якому вона просила відкласти розгляд справи у зв`язку з лікуванням. Підтверджуючих документів надано не було.

Також суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 у судове засідання 04.03.2025 та 06.03.2025 не було подано підтверджуючих документів про неможливість її явки у судове засідання 24.02.2025 у зв`язку з лікуванням та не повідомлено про причини неявки у судове засідання 04.03.2025 та 06.03.2025.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини, як джерело права. Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментаріа Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (1989) вказано, що сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань». Також, Європейський суд з прав людини наголосив, що особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З урахуванням того, що судом вжиті заходи для належного сповіщення ОСОБА_1 про час, дату і місце розгляду справи, та остання жодного разу не подала до суду підтверджуючих документів неможливості її явки, а тому суд вважає за можливе розглянути дану справу за відсутності ОСОБА_1 з метою дотримання розумних строків розгляду даної категорії справ.

Вивчивши заяву про самовідвід та матеріали справи, суд вважає, що заява слідчого судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Мирошниченка Д.В. про самовідвід підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Тобто неупередженість суду є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, з метою дотримання якої учасники судового провадження наділені правом заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК повинен бути вмотивованим. При цьому, за частиною 4 статті 80 КПК, заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75 - 79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Згідно зі ст. 75 КПК України, слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно п.п. 1, 2 ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

За вимогами ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013, суддя заявляє самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законом. У разі виникнення сумнівів у судді щодо його неупередженості у результаті розгляду справи суддя має право заявити самовідвід. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляду справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з п. 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи «Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів» від 01.01.2001 незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При постановленні судових рішень щодо сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але і з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Одним із елементів довіри суспільства, в тому числі і учасників процесу до суду, є довіра складу суду вирішувати спір, що унеможливить в подальшому сумніватись у винесенні справедливого, законного та об`єктивного рішення суду.

Право на розгляд справи неупередженим судом є частиною Конституційних гарантій судочинства, а також передбачається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини. Однією із процесуальних гарантій цього права є забезпечення процедури відводу або самовідводу судді у ситуації, коли суддя має особистий інтерес у результаті розгляду справи, має конфлікт інтересів або іншим чином упереджений відносно будь-якої сторони.

У п.п. 49, 50, 52 рішення Європейського суду з прав людини «Білуга проти України» від 09.11.2006 (заява № 33949/02) зазначається, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про безсторонність судді.

Зі змісту статті 6 Конвенції та практики Європейського Суду з питань неупередженості суду вбачається, що правосуддя має не тільки здійснюватися, а повинно також демонструватись. Під сумнівом - довіра до суду, яку суд має вселяти громадянам у демократичному суспільстві. Як правило, неупередженість означає відсутність упереджень або упередженості, при цьому її наявність або відсутність можуть бути перевірені різними способами (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; Мікаллеф проти Мальти, п. 93). ЄСПЛ у своїй практиці проводить відмінність між суб`єктивним підходом, тобто прагненням переконатися в суб`єктивному обвинуваченні або інтересі певного судді у конкретній справі та об`єктивним підходом, тобто визначенням, чи були судді надані достатні гарантії, щоб виключити будь-які обґрунтовані сумніви в цьому відношенні (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; П`єрсак проти Бельгії, п. 30; Грівз проти Сполученого Королівства, п. 69). Разом з тим, чітка відмінність між цими поняттями відсутня, оскільки поведінка судді може не тільки об`єктивно викликати сумніви в його неупередженості з точки зору зовнішнього спостерігача (об`єктивний тест), але мова може також йти про його або її особисте переконання (суб`єктивний тест). Виходячи з наведеного, практика ЄСПЛ говорить про те, що кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи (Мікалефф проти Мальти).

ОСОБА_1 взвернулася до суду зі скаргою на бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивникого РУП ГУНП в Кіровоградській області Постільняк Т.А., яка полягає у не розгляді її клопотання від 05.09.2024 про проведення слідчих дій, поданого в межах кримінального провадження №0000029 від 19.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

З метою вирішення питання щодо вікриття провадження за даною скаргою ОСОБА_1 слідчим суддею Мирошниченком Д.В. зроблено запит Начальнику сектору дізнання ВП № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області щодо повідомлення стосовно дій яких осіб порушено кримінальне провадження.

Згідно відповіді на вищевказаний запит встановлено, що кримінальне провадження № 0000029 від 19.04.2024 порушене за заявою ОСОБА_1 про притягнення до відповідальності, зокрема, й судді Мирошниченка Д.В.

Так як, кримінальне провадження 0000029 від 19.04.2024 здійснюється за заявою ОСОБА_1 про притягнення до відповідальності, зокрема, й судді Мирошниченка Д.В., відтак є обставини, які можуть викликати сумнів в об`єктивності та неупередженості слідчого судді.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що з метою уникнення сумнівів в скаржника та в інших можливих учасників розгляду справи, а також у стороннього спостерігача щодо об`єктивного розгляду справи та для забезпечення умов, за яких у будь-кого не виникало б сумнівів щодо розгляду справи безстороннім та неупередженим судом, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали учасникам сумніватися в неупередженості з підстав, які викладенні у заяві судді Мирошниченка Д.В. про самовідвід та належної довіри до суду, тому заява про самовідвід слідчого судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Мирошниченка Д.В. підлягає задоволенню, оскільки скарга подана ОСОБА_1 на бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивникого РУП ГУНП в Кіровоградській області Постільняк Т.А., яка полягає у не розгляді її клопотання від 05.09.2024 про проведення слідчих дій, поданого в межах кримінального провадження №0000029 від 19.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, зокрема, судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Мирошниченка Д.В.

Матеріали справи №389/3248/24 (н/п 1-кс/389/6/25) за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивникого РУП ГУНП в Кіровоградській області Постільняк Т.А., яка полягає у не розгляді її клопотання від 05.09.2024 про проведення слідчих дій, поданого в межах кримінального провадження №0000029 від 19.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, слід передати до канцелярії Олександрівського районного суду Кіровоградської області на повторний автоматичний розподіл відповідно до ст. 35 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст. 76, ч.1 ст. 80, ст. 81 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву слідчого судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Мирошниченка Дмитра Вадимовича про самовідвід у справі №389/3248/24 (н/п 1-кс/389/6/25) за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивникого РУП ГУНП в Кіровоградській області Постільняк Т.А., яка полягає у не розгляді її клопотання від 05.09.2024 про проведення слідчих дій, поданого в межах кримінального провадження №0000029 від 19.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, задовольнити.

Матеріали справи №389/3248/24 (н/п 1-кс/389/6/25) за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивникого РУП ГУНП в Кіровоградській області Постільняк Т.А., яка полягає у не розгляді її клопотання від 05.09.2024 про проведення слідчих дій, поданого в межах кримінального провадження №0000029 від 19.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, передати до канцелярії Олександрівського районного суду Кіровоградської області для визначення в порядку статті 35 КПК України судді для даного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. Максимович