Справа № 127/5863/25
Провадження № 1-кс/127/2606/25
У Х В А Л А

Іменем України

31 березня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю прокурора: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 10.02.2025, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернулась до суду зі скаргою, в якій просила:

- визнати протиправною бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 10.02.2025;

- зобов`язати уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури Вінницької області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 10.02.2025.

Скарга мотивована тим, що 10 лютого 2025 року ОСОБА_4 звернулась до Вінницької окружної прокуратури Вінницької області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій просила внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Однак, протягом 24 годин, як того вимагає закон, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 внесені не були, витяг заявнику не надано.

На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 , порушенням вимог чинного законодавства, остання звернулась до суду з даною скаргою.

В судові засіданні призначені на 13.03.2025, 20.03.2025 та 31.03.2025 ОСОБА_4 не з`явилась, хоч про дату, час та місце розгляду справи судом повідомлявся належним чином. При цьому, конверти з повістками про виклик в судове засідання повернулись на адресу суду, як не вручені під час доставки з відміткою відділення поштового зв`язку: «адресат відсутній за вказаною адресою», що розцінюється судом як належне повідомлення особи про дату, час та місце розгляду справи, оскільки адреса на яку направлялися повістки зазначена самою ОСОБА_4 .

На телефоні дзвінки секретаря судового засідання по зазначеному ОСОБА_4 номеру мобільного телефону остання не відповідає.

Разом з тим, суд звертає увагу, що судові повістки направлялись судом на 2 (дві) адреси: яка зазначена у скарзі та яка зазначена у заяві про вчинення кримінального правопорушення, а відтак судом вичерпано усі можливості щодо повідомлення особи про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

В той же час, за правилами встановленими частиною третьою статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Таким чином, враховуючи те, що:

- судом призначалися судові засідання тричі 13.03.2025, 20.03.2025 та 31.03.2025 у які ОСОБА_4 не з`явилася;

- судом вичерпано можливості повідомлення ОСОБА_4 про дату, час та місце розгляду справи;

- з матеріалів скарги слідує, що ОСОБА_4 вимоги скарги підтримує в повному обсязі, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу без участі скаржника, за наявними матеріалами.

Прокурор Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала, щодо вимог скарги та просила в її задоволенні відмовити.

Дослідивши матеріали скарги та заслухавши пояснення прокурора суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи, 10 лютого 2025 року ОСОБА_4 звернулась до Вінницької окружної прокуратури Вінницької області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій просила внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

В заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 зазначається про порушення прав і свобод, завідомо незаконний арешт, тобто позбавлення волі без рішення незалежного суду (тобто порушено право на справедливий суд), шахрайство, перевищення військовою службовою особою влади чи службових повноважень, проведення над потерпілим без його згоди протиправного медичного досліду, тобто військово-лікарської експертизи лікарями військово-лікарської комісії у ТЦК та СП, катування, викрадення людини і торгівлю людьми (обернення у рабство) та примушування до найманство воюючими сторонами воєнних дій або збройного конфлікту якими є працівники приватних підприємств ТЦК та СП, Національної поліції, ЗСУ, примушують до найманства і участі у збройному конфлікті без оголошення стану війни, тобто порушено право на життя людини, гарантоване внутрішнім і міжнародним правом, також втручання у особисте (приватне) і сімейне життя, незаконне розлучення з її чоловіком ОСОБА_5 , які вчинено Вінницьким районним управлінням поліції ГУНП у Вінницькій області, членами ВЛК, ТЦК та СП, працівниками ТЦК та СП, військовими ЗСУ та командиром в/ч НОМЕР_1 ДШ ОАБР 77, чим завдано матеріальної шкоди на суму 100 000 000 (сто мільйонів) гривень та моральної шкоди здоров`ю у сумі 100 000 000 (сто мільйонів) гривень.

Вказана заява супровідним листом №50-250-25 від 13.02.2025 Вінницькою окружною прокуратурою для розгляду по суті направлена до Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, та Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, відомостей про результати розгляду заяви відділом ДБР та спеціалізованою прокуратурою слідчому судді не надано.

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначила у своїй заяві ОСОБА_4 підставою для звернення із заявою до Вінницької окружної прокуратури Вінницької області стало те, що працівниками Вінницького районного управлінням поліції ГУНП у Вінницькій області, членами ВЛК, ТЦК та СП, працівниками ТЦК та СП, військовими ЗСУ та командиром в/ч НОМЕР_1 ДШ ОАБР 77, вчинено кримінальні правопорушення під час проведення мобілізаційних заходів відносно її чоловіка ОСОБА_6 .

Однак, указом Президента України №69/2022 «Про загальну мобілізацію» від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до ч. 2 ст. 102, пунктів 1, 17, 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України оголошено про проведення загальної мобілізації, в тому числі на території Вінницької області.

При цьому, зобов`язано місцеві органи виконавчої влади у взаємодії з територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки, за участю органів місцевого самоврядування та із залученням підприємств, установ та організацій усіх форм власності, фізичних осіб-підприємців організувати та забезпечити в установленому порядку своєчасне оповіщення і прибуття громадян, які призиваються на військову службу, прибуття техніки на збірні пункти та у військові частини, а також здійснення призову військовозобов`язаних, резервістів на військову службу, їх доставки до військових частин та установ Збройних Сил України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, інших військових формувань України.

Відповідно до частини шостої статті 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» у період проведення мобілізації (крім цільової) громадяни України чоловічої статі віком від 18 до 60 років зобов`язані мати при собі військово-обліковий документ та пред`являти його за вимогою уповноваженого представника територіального центру комплектування та соціальної підтримки або поліцейського, а також представника Державної прикордонної служби України у прикордонній смузі, контрольованому прикордонному районі та на пунктах пропуску через державний кордон України.

Постановою Кабінету міністрів України №560 від 16.05.2024 затверджено Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період (далі Порядок).

Положеннями пункту 49 Порядку передбачено, що у період проведення мобілізації (крім цільової) уповноважені представники територіального центру комплектування та соціальної підтримки або поліцейські, а також представники Держприкордонслужби мають право вимагати у громадян чоловічої статі віком від 18 до 60 років військово-обліковий документ (військово-обліковий документ в електронній формі) разом з документом, що посвідчує особу.

Абзацами четвертим та п`ятим пункту 54 Порядку визначено, що у ході перевірки документів перевіряється приналежність громадян щодо військового обов`язку, звіряються їх персональні дані, дані військово-облікового документа з військово-обліковими даними Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних, резервістів (територіального центру комплектування та соціальної підтримки). Із зазначеною метою представники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів охорони державного кордону або їх структурних підрозділів Держприкордонслужби та поліцейські можуть використовувати технічні прилади, засоби та спеціалізоване програмне забезпечення з доступом до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

У разі встановлення, що громадянин порушує правила військового обліку, визначені Порядком організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 р. № 1487 або Законом України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію, виявлення розбіжностей військово-облікового документа з військово-обліковими даними Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних, резервістів старший групи оповіщення пропонує резервісту або військовозобов`язаному (крім резервістів та військовозобов`язаних СБУ та розвідувальних органів) прослідувати до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки для взяття на військовий облік, проходження медичного огляду для визначення придатності до військової служби, уточнення своїх персональних даних, даних військово-облікового документа з військово-обліковими даними Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних, резервістів. Із зазначеною метою громадянину оформляється та вручається повістка.

Таким чином, проведення уповноваженими особами мобілізаційних заходів згідно з Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» на виконання указу Президентка України №27/2025 «Про продовження строку проведення загальної мобілізації» не може свідчити про наявність в діях таких осіб, складу кримінального правопорушення.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що правомірність дій уповноважених осіб, щодо проведення мобілізації виходить за межі повноважень слідчого судді та не може бути предметом дослідження слідчого судді при розгляді скарги в порядку статті 303 КПК України.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_4 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Ознайомившись зі скаргою суд вважає, що заява ОСОБА_4 від 10.02.2025 не є заявою про вчинення злочину, оскільки вона носить узагальнений характер, викладена в формі необґрунтованих та невмотивованих припущень заявника, які ґрунтуються на його безпідставних власних міркуваннях та не містять в собі наведених ознак об`єктивної сторони діяння, що не може слугувати підставою для внесення даних до ЄРДР.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 10.02.2025 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя