Справа № 487/1238/25
Провадження № 1-кс/487/1618/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.03.2025 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого слідчого відділення Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000621 від 05.12.2021 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Лазурне Скадовського району, громадянина України, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України

ВСТАНОВИВ:

26.02.2025 слідчий слідчого відділення Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенант поліції ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Генічеської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000621 від 05.12.2021 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, перебуває на тимчасово окупованій території України та оголошений у розшук, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив про його задоволення.

Захисник у судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із матеріалів клопотання вбачається, що слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у у кримінальному провадженні № 0000621 від 05.12.2021 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.12.2021 близько о 23.00 год., ОСОБА_6 , перебуваючи за місцем свого мешкання у будинку АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин із ОСОБА_7 , маючи прямий умисел на успішне протиправне заподіяння смерті іншій людині, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, перебуваючи у спальній кімнаті за вказаною адресою взяв зі стола кухонний ніж з рукояткою коричневого кольору на клинку якого міститься надпис «хозяюшке» та наніс один удар у ліву частину грудної клітини потерпілого ОСОБА_7 , чим спричинив останньому тілесне ушкодження у виді колото-різаного поранення грудної клітки зліва, рановий канал якого проникає в грудну порожнину, що ускладнилось пневматораксом, яке за критерієм небезпеки для життя, відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, що створило безпосередню загрозу настання наслідку у виді смерті людини, після чого, ОСОБА_6 вчинивши, як на його думку всі необхідні дії, для доведення кримінального правопорушення до кінця, а саме протиправного заподіяння смерті ОСОБА_7 , не переконавшись у настанні смерті останнього, не довів свій злочинний умисел до кінця, з обставин, що не залежали від його волі, оскільки потерпілий ОСОБА_7 встиг покинути місце події та самостійно отримати швидку медичну допомогу.

05.12.2021 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України, цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

07.12.2021 підозрюваному ОСОБА_6 слідчим суддею Скадовського районного суду Херсонської області обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 03.01.2022.

28.12.2021 підозрюваному ОСОБА_6 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та цього ж дня слідчим суддею Скадовського районного суду Херсонської області змінено запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 25.02.2022.

28.02.2022 досудове розслідування кримінального провадження було зупинене в порядку п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України, а підозрюваного ОСОБА_6 в порядку ч. 1 ст. 281 КПК України оголошено в розшук.

07.09.2023 досудове розслідування кримінального провадження було відновлене в порядку ст. 110, 282 КПК.

07.09.2023 досудове розслідування кримінального провадження було зупинене в порядку ст. 282 КПК України, через відсутність об`єктивної можливості завершити досудове розслідування кримінального провадження.

22.02.2024 досудове розслідування кримінального провадження відновлене в порядку ст. 110, 282 КПК у зв`язку з наявністю необхідності проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій.

22.02.2024 першим заступником керівника Херсонської обласної прокуратури визначено підслідність у даному кримінальному провадженні визначено за Слідчим Управлінням ГУНП в Херсонській області.

22.02.2024 досудове розслідування кримінального провадження було зупинене в порядку ч. 1 ст. 281 КПК України підозрюваного оголошено в розшук.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 05.12.2021 проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , яким встановлено обставини вчинення кримінального правопорушення, зафіксована обстановка на місці вчинення кримінального правопорушення, вилучено предмети які можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , який показав, що 04.12.2021, близько 23.00 год., його батько ОСОБА_6 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, за місцем їх спільного проживання, наніс йому один удар ножом в область грудної клітки зліва, при цьому, погрожував йому вбивством; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , яка показала, що її чоловік ОСОБА_6 , в ніч з 04.12.2021 на 05.12.2021, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, за місцем їх спільного проживання, наніс її сину ОСОБА_7 один удар ножом в область грудної клітки зліва; протоколом освідування підозрюваного ОСОБА_6 , яким зафіксовано відсутність тілесних ушкоджень, які є характерними при самообороні; протоколом слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_7 , під час якого останній показав, яким чином йому ОСОБА_6 спричинив тілесні ушкодження; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , яка показала, що являється власником кафе в с. Новософіївка Скадовського району. 04.12.2021 у вечірній час потерпілий ОСОБА_7 неодноразово відвідував вказане кафе, перед закриттям вказаного кафе, о 23.00 год., на ньому не було ніяких тілесних ушкоджень; висновком судово-медичної експертизи №114 від 23.12 відповідно до якого у потерпілого ОСОБА_7 виявлено тілесні ушкодження у виді колото-різаного поранення грудної клітки зліва, рановий канал від якого проникає в грудну порожнину, що ускладнилось пневмотораксом, яке за критерієм небезпеки для життя, відноситься до тяжких тілесних ушкоджень та за давністю утворення відповідає 04.12.2021. Вказані тілесні ушкодження могли утворитися у спосіб вказаний потерпілим ОСОБА_7 під час проведення слідчого експерименту.

Так у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причино виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Фактичні дані, які містяться у доданих до клопотання письмових доказах, на думку слідчого судді, здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Так прокурором у судовому засіданні доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України з огляду на те, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення і передбачене покарання за його вчинення, після повідомлення про підозру умисно ухиляється від явки до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та переховується від органів досудового розслідування та суду, чим перешкоджає встановленню істини по справі. Зазначені обставини свідчать про необхідність його ізоляції, задля припинення можливості переховуватися від суду і слідства та перешкоджати виконанню процесуальних рішень, що є вагомою підставою вважати, що єдиним дієвим у даному випадку запобіжним заходом для підозрюваного буде саме тримання під вартою; ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, самостійно або через інших осіб може перешкоджати встановленню істини у справі, шляхом незаконно впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою їх схилити до надання неправдивих показань, оскільки ОСОБА_6 тривалий час проживає на території окупованого лівобережжя Херсонської області, а тому через «третіх» осіб, маючи міцні соціальні зв`язки серед мешканців населеного пункту, може вплинути на їх свідчення, які підлягають допиту у суді під час розгляду справи судом по суті.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду, оголошений у міжнародний розшуку, перебуває на тимчасово окупованій території.

Так в ході досудового розслідування отримано інформацію про те, що ОСОБА_6 на даний час постійно перебуває на тимчасово окупованій території лівобережжя Херсонської області з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що також підтверджується інформацією отриманої від оперативного підрозділу СКП Скадовського РВП в Херсонській області та інформацією про відсутність даних про перетин вказаною особою державного кордону. Крім того, ОСОБА_6 наразі перебуває у розшуку за СКП Скадовського РВП в Херсонській області (оперативно розшукова справа № 2124010 від 06.02.2024).

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , у разі визнанняйогої винуватим, існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, яким не можливо запобігти, застосувавши більш м`який запобіжний захід, слідчий суддя доходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, оскільки прокурор у судовому засіданні в повному обсязі довів суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного на свободу.

Крім того слідчий суддя наголошує, що обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне із застосуванням такого, оскільки після затримання підозрюваного питання можливості застосування до ноьго обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися слідчим суддею, судом у встановленому законом порядку.

Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя Заводського

районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1