УХВАЛА

Іменем України

(повний текст)

05 грудня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народилась в с.Баранівка, Малинського району, Житомирської області, громадянки України, з середньою спеціальною освітою, є особою з 2 групою інвалідності, працює на посаді сестри медичної консультативно-діагностичної поліклініки КНП "Малинська міська лікарня" Малинської міської ради, фактично проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.368 Кримінального кодексу України, у кримінальному провадженні №0000794 від 22.10.2024, -

встановив:

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , відповідно до змісту якого просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, у кримінальному провадженні №0000794 від 22.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий ОСОБА_4 зазначає, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000794 від 22 жовтня 2024 року, за ч.3 ст.368 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що у період з жовтня 2024 року по 28.11.2024 ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб з достовірно невстановленими службовими особами Коростенської медико-соціальної експертизи, висловила прохання надати та одержала від ОСОБА_8 неправомірну вигоду в розмірі 1500 доларів США та 21 000 гривень за вчинення в його інтересах службовими особами дій з використанням службового становища.

29.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

Необхідність застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий та прокурор обґрунтовують тим, що наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України:

- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, у зв`язку з чим, бажаючи уникнути негативних наслідків кримінально - правового та цивільно - правового характеру, вона може ухилятися від органу досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрювана ОСОБА_5 , може знищити, приховувати речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки повне коло осіб, причетних до вчинення злочину, та, як наслідок, усі речові докази, органом досудового розслідування не виявлено і не вилучено, та підозрювана з даного приводу з органом досудового розслідування наразі жодним чином не співпрацює (п.2 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрювана ОСОБА_5 , може вчиняти спроби впливу на учасників кримінального провадження з метою неможливості використання в суді в якості доказів показань останніх, а також спроби спілкуватися із співучасниками, у тому числі дистанційно, використовуючи досягнення науки і техніки у сфері інформаційних та телекомунікаційних технологій, та повідомляти останнім про докази, які перебувають у розпорядженні органів слідства, про необхідність знищити та приховати інші докази, про існування яких стороні обвинувачення наразі не відомо. Крім того, підозрювана може орієнтувати інших співучасників про необхідність переховуватися з метою уникнення кримінальної відповідальності та ускладнити процес доказування вчинення кримінального правопорушення з кваліфікуючою ознакою за попередньою змовою групою осіб(п.п.3, 4 ч.1 ст.177 КПК України);

- ОСОБА_5 може може бути причетна до інших кримінальних правопорушень, так як злочин, у пособництві якого вона підозрюється, безпосередньо пов`язаний з видом її основної діяльності та є складовою частиною отримання прибутку. Зібрані докази у пособництві вчинення злочину, можуть свідчити про те, що вчинення даного роду кримінальних правопорушень є способом отримання джерел доходів для прожиття (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 подане клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор наголосив на наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання в повному обсязі з мотивів, викладених у письмових запереченнях. Зазначив, що прокурором та слідчим не доведено ризиків та неможливості обрання більш м`якого запобіжого заходу. Просив врахувати особу підозрюваної, яка тяжко хворіє, раніше не судима, має постійне місце проживання та місце роботи, позитивно характеризується. У разі доведення прокурором необхідності обрання запобіжного заходу, просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою фактичного місця проживання.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала позицію свого захисника. Зазначила, що кошти, які знайшли в її домі, не належать їй.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.5 ст.27, ч.3 ст.368 КК України, що підтверджується, зокрема: витягом з Єдиного реєстру досудового розслідування; інформацією про особу; повідомленням про підозру від 29.11.2024; рапортами від 22.10.2024, 21.10.2024, 02.12.2024; протоколом (додаткового) допиту свідка від 23.10.2024; посвідченням ОСОБА_8 ; довідками від 23.09.2023, 28.06.2024, 12.07.2024, 16.10.2023; пенсійним посвідченням ОСОБА_8 ; листами щодо виконання доручення від 22.10.2024, 12.11.2024; наказом №95 від 01.08.2024; протоколами допиту свідка від 08.11.2024, 27.11.2024, 29.11.2024; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 05.11.2024; протоколом огляду від 05.11.2024; виписками із медичної картки стаціонарного хворого №4466; протоколами за результатами проведення НСРД від 08.11.2024, 06.11.2024, 26.11.2024, 27.11.2024; ухвалами суду №296/11040/24 від 29.11.2024, №296/11039/24 від 29.11.2024; протоколами обшуку від 29.11.2024; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 27.11.2024.

Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Перевіряючи доводи слідчого та прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Зокрема, існує ризик того, що підозрювана ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке їй загрожує.

Так, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

У справі "Ілійков проти Болгарії" (заява №33977/96) від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що "суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

Слідчий суддя відзначає, що тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування підозрюваної.

Крім того, існує ризик того, що ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення в межах кримінального провадження №0000794, враховуючи, що досудове розслідування триває та триває збір доказів у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя не виключає ризику незаконного впливу зі сторони підозрюваної ОСОБА_5 на свідків та підозрюваного ОСОБА_9 у кримінальному провадженні №0000794 з метою схилити їх до відмови від наданих показань на свою користь з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення (інкримінується вчинення кримінального праворушення групою осіб за попередньою змовою), та те, що коло осіб, причетних до вчинення розслідуваного кримінального правопорушення органом досудового розслідування та свідків ще встановлюється.

Ризики перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення органом досудового розслідування належним чином не обгрунтовані та достатніми доказами не доведені.

Щодо можливості застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Оскільки за обставин даного кримінального провадження підозрюваній ОСОБА_5 інкримінується вчинення тяжкого злочину, з огляду на встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи корупційну складову кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , а також завдання даного кримінального провадження, які зводяться в тому числі до притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, - більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого судді, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваної та не буде сприяти забезпеченню досягнення завдань даного кримінального провадження на початковій стадії досудового розслідування.

Будь-яких обставин, які є перешкодою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені частиною другою статті 183 КПК України, а також фактів, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної, на теперішній час не встановлено.

При цьому навність позитивної характеристики та постійного місця проживання, незадовільного стану здоров`я підозрюваної, самі по собі, враховуючи обставини можливо вчиненого кримінального правопорушення, не можуть бути достатньою підставою для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 слід задовольнити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 29 січня 2025 року.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В силу п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваної ОСОБА_5 , обставини кримінального провадження (корупційна складова), тяжкість інкримінованого їй кримінального правопорушення, відсутність доказів скрутного матеріального становища підозрюваної, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній ОСОБА_5 заставу у максимальному розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 242 240 грн, яка є достатньою для запобігання ризикам та забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків в межах кримінального провадження №0000794 від 22 жовтня2024 року.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 184, 193-194, 196-197, 199, 205, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 29 січня 2025 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Застава може бути внесена підозрюваною, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок UA0000277, одержувач ТУ ДСА України в Житомирській області, , МФО 820172 в ДКСУ, м.Київ, з призначенням платежу: «застава прізвище, ім`я, по батькові (найменування) платника, що вносить заставу та особи, за яку вноситься застава, № справи, суд, який постановив ухвалу про застосування запобіжного заходу.».

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у визначеному розмірі до закінчення строку дії цієї ухвали.

У разі внесення застави у визначеному цією ухвалою розмірі вважається, що до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та у такому випадку покласти на підозрювану наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, та до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися за межі м.Малина без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні №0000794, коло яких визначає орган досудового розслідування, з приводу обставин вчинення інкримінованого кримінального правопорушення;

5) здати на зберігання до СУ ГУНП в Житомирській області документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Строк дії ухвали, а також обов`язків, покладених на підозрювану у разі внесення застави, - встановити до 29.01.2025 включно.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваної та її явки за викликом, а також підозрюваній та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали щодо виконання покладених на підозрювану обов`язків у разі внесення застави покласти на слідчих СУ ГУНП в Житомирській області, які здійснюють досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000794.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 10 грудня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1