Справа № 953/4507/24
н/п 1-кп/953/458/25
УХВАЛА
"17" січня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
представника потерпілої ОСОБА_8 ,
обвинуваченого ОСОБА_9 ,
ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харкова, громадянин України, не працює, не судимий, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, -
27 травня 2024 року до Київського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт складений стосовно ОСОБА_9 за ч.2 ст.286 КК України.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 27.05.2024, справа розподілена в провадження судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1
28.10.2024 та 25.11.2024 захисником подані клопотання про повернення обвинувального акту прокурору з посиланням на порушення вимоги до реквізитів офіційного документу, за відсутності на обвинувальному акті печатки та не зазначення у обвинувальному акті точного часу вчинення ДТП, чим на думку сторони захисту порушено право обвинуваченого на захист.
У судовому засіданні представником потерпілої ОСОБА_6 - ОСОБА_8 заявлене клопотання про скасування арешту автомобіля «Acura ZDX», р.н. НОМЕР_1 , за проведення експертизи технічного стану.
У судовому засіданні захисник та обвинувачений клопотання про повернення обвинувального акта прокуратуру підтримали та просили його задовольнити, проти задоволення клопотання про скасування арешту майна заперечували.
Прокурор проти задоволення клопотань захисника та представника потерпілої заперечувала, посилаючись на відповідність обвинувального акта вимогам ст.291 КПК України, передчасність скасування арешту майна за не виключення під час розгляду справи, вирішення питання призначення додаткових або повторних експертних досліджень транспортного засобу.
Потерпіла ОСОБА_5 при розгляді клопотання повернення обвинувального акту та покладалась на розсуд суду, проти скасування арешту майна заперечувала.
Потерпілий ОСОБА_7 проти повернення обвинувального акту заперечував, при розгляді клопотання скасування арешту автомобіля покладався на розсуд суду.
Потерпіла ОСОБА_6 , її представник заперечували проти повернення обвинувального акта прокурору.
Вислухавши клопотання, думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне:
Щодо повернення обвинувального акта.
У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти, серед іншого, рішення про повернення обвинувального акта прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Згідно з ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст.291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт, і вказані вимоги є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.
Відповідно до ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.
Як вбачається з обвинувального акту, в ньому зазначено найменування та реєстраційний номер кримінального провадження, анкетні відомості обвинуваченого, потерпілих, дані щодо слідчих та прокурорів, фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, формулювання обвинувачення та, в тому числі, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону та статтю (частину статті) закону України про кримінальну відповідальність, обставини, що пом`якшують/обтяжують покарання, зміст обвинувального акта відповідає вимогам, які до нього ставляться ч.2 ст.291 КПК України.
Суд звертає увагу, що п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України визначено, що в обвинувальному акті здійснюється виклад фактичних обставин кримінальних правопорушень, які прокурор вважає встановленими, тобто форма, зміст викладу встановлених фактичних обставин кримінальних правопорушень, щодо яких висунуте обвинувачення, є дискрецією прокурора.
Доводи захисту щодо не зазначення часу вчинення ДТП є безпідставними, оскільки в обвинувальному акті зазначений приблизний час, тобто обвинувачення містить виклад фактичних обставин, які вважає встановленими прокурор.
Окрім того, суд звертає увагу на положення ч.2, ч.3 ст.337 КПК України, відповідно до яких, зокрема, під час судового розгляду прокурор може змінити обвинувачення; суд має право вийти за межі висунутого обвинувачення, зазначеного в обвинувальному акті, лише в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження.
Крім того, а ні п. 9 ч. 2 ст. 291 КПК України, а ні ст. 291 КПК України в цілому, не висуває стороні обвинувачення імперативну вимогу скріпити обвинувальний акт печаткою, а відтак, доводи захисника про те, що обвинувальний акт не скріплено печаткою, суд до уваги не бере. У законодавстві міститься вимога лише щодо підпису прокурором обвинувального акту. Єдиною законною підставою для повернення обвинувального акта прокурору є невідповідність змісту самого обвинувального акта вимогам ст. 291 КПК України.
З урахуванням викладеного, підстав оперення обвинувального акту не вбачається.
Щодо скасування арешту майна.
Відповідно ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За недоведеності представником потерпілої необхідності скасування майна, враховуючи, що засіб забезпечення кримінального провадження не втратив своєї актуальності, клопотання задоволенню не підлягає.
Враховуючи викладене, на підставі ст. ст. 174, 291, 314, 369 КПК України, -
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про повернення обвинувального акта прокурору, - відмовити.
У задоволенні клопотання представника потерпілої ОСОБА_6 ОСОБА_8 про скасування арешту, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

суддя -