ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/9227/25 Слідчий суддя ОСОБА_1
1-кс/953/1391/25 Доповідач ОСОБА_2
Апеляційне провадження № 11-сс/818/341/25
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

підозрюваної - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19 лютого 2025 року про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001560 від 30 листопада 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 114-1, частинами 3, 4 статті 358 КК України,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19 лютого 2025 клопотання слідчого задоволено, продовжено підозрюваній ОСОБА_7 строк тримання під вартою до 03.04.2025, без визначення застави.

Захисник підозрюваної ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 , не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без права внесення застави, застосувати щодо ОСОБА_7 запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, або визначити розмір застави в межах, визначених пунктом 2 частини 5 статті 182 КПК України, від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. В обгрунтування апеляційних вимог захисник зазначає, що слідчим суддею не було надано оцінки доводам захисника щодо невідповідності клопотання вимогам пунктів 5, 6 частини 1 статті 184 КПК України. Таким чином, висновки слідчого судді щодо наявних ризиків грунтуються на словах прокурора, без посилання на докази, які б підтвердили ці ризики. Щодо обгрунтованості повідомленої ОСОБА_7 підозри захисник зазначає, що підозрювана під час допиту 08.11.2024 повідомила всі відомі їй обставини кримінального правопорушення, зазначала про визнання вини та щиро розкаялася. ОСОБА_7 не заперечує своєї причетності до кримінального правопорушення, але щодо кваліфікації діяння саме за статтею 114-1 КК України, сторона захисту зазначає про сумніви, наявність недоліків при формулюванні підозри, недостатність долучених до клопотання слідчого доказів у відповідній частині. Захисник вважає, що підозрювана не вчинила жодних дій, які можуть становити об`єктивну сторону кримінального правопорушення, передбаченого статтею 114-1 КК України.

Захисник вважає, що підозрюваній можливо створити умови контролю за її пересуванням, поклавши на неї обов`язок носити електронний засіб контролю. Підозрювана має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, де мешкає з неповнолітнім сином, який потребує піклування, офіційно працевлаштована, з початку повномасштабного вторгнення займалася волонтерською діяльністю, має позитивну характеристику, грамоти, подяки. Жодної оцінки вказаним обставинам слідчий суддя не надав, лише зробив посилання на тяжкість інкримінованого підозрюваній злочину.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення підозрюваної та її захисника адвоката ОСОБА_8 , які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу. Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України. Відповідно до частини 6 статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті. Відповідно до абзацу 8 частини 4 статті 182 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України. Відповідно до частини 3 статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, СВ УСБУ в Харківській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001560 від 30.11.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 28 частиною 1 статті 114-1, частиною 3 статті 332, частиною 3 статті 27 частиною 1 статті 366. Частиною 5 статті 27 частиною 1 статті 114-1, частинами 3, 4 статті 358 КК України. 03.10.2024 о 22.41 годині ОСОБА_7 затримана в порядку статті 208 КПК України та 04.10.2024 року їй повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 28 частиною 1 статті 114-1, частинами 3, 4 статті 358 КК України.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 06.10.2024 щодо підозрюваної ОСОБА_7 у даному кримінальному провадженні застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 01.12.2024 включно, без визначення розміру застави. Строк досудового розслідування продовжено постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури до 3 (трьох) місяців, тобто до 03.01.2025 року.

23.12.2024 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова продовжено строк досудового розслідування до 03.04.2025. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 24.12.2024 щодо підозрюваної ОСОБА_7 у даному кримінальному провадженні продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 21.02.2025 включно, без визначення розміру застави.

14.02.2025 ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри.

Слідчий суддя, вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 врахував наявність обгрунтованої підозри, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2 частини 1 статті 177 КПК України, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Одночасно слідчий суддя вважав, що ризики, передбачені пунктами 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, на теперішній час не доведені.

Ухвала слідчого судді прокурором не оскаржується, тому суд апеляційної інстанції не надає оцінки висновку слідчого судді щодо недоведеності ризиків, передбачених пунктами 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 , слідчим суддею було враховано, що обсяг повідомленої ОСОБА_7 підозри збільшено, та їй інкриміновано 7 епізодів вчинення кримінальних правопорушень. Крім того, у зв`язку із значним обсягом доказів та необхідності проведення ряду слідчих та процесуальних дій, неможливо закінчити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про продовження строку тримання під вартою.

Як зазначено у клопотанні слідчого, погодженого прокурором, продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні обгрунтоване необхідністю здійснення огляду речей, предметів і документів, вилучених у ході проведення 03-04.10.2024 обшуків, у тому числі медичних справ осіб, які проходили медико-соціальну експертизу, отримати результати виконання призначених постанов про зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото-, кінозйомки, відеозапису; отримати відповіді на запити від закладів охорони здоров`я щодо медичного лікування осіб, які відповідно до матеріалів провадження отримали довідку про інвалідність з використанням підроблених документів; отримати висновки за результатами призначених у кримінальному провадженні експертиз відео-звукозаписів; виконати процесуальні дії щодо розсекречення всіх матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій; здійснити аналіз інформації стосовно надання телекомунікаційних послуг, отриманої від представників операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», ПрАТ «ВФ Україна» та ТОВ «Лайфселл» під час виконання ухвал слідчого судді про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів; здійснити тимчасовий доступ до відомостей з реєстру медичних записів, які перебувають у володінні Національної служби здоров`я України та відносяться до охоронюваної законом таємниці, щодо осіб, які відповідно до матеріалів провадження отримали довідку про інвалідність з використанням підроблених документів; отримати відповіді на запити від прикордонних загонів Державної прикордонної служби України, щодо підстав виїзду за кордон військовозобов`язаних осіб; отримати відповіді на запити від районних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки щодо перебування осіб на обліку у відповідному підрозділі ТЦК та СП; отримати результати призначеної постанови про залучення спеціалістів, для вирішення питань, які потребують спеціальних знань; встановити та допитати свідків кримінального провадження, а також осіб, які у період часу з листопада 2023 по жовтень 2024 отримали довідку про встановлення статусу особа з інвалідністю в міжрайонній Слобідській МСЕК КЗОЗ "ОЦМСЕ"; вчинити дії, направлені на закінчення досудового розслідування, виконання вимог статей 290, 291 КПК України та прийняття рішення у порядку статті 283 КПК України.

Слідчим зазначено, що з метою більш швидкого проведення досудового розслідування слідчим направлені доручення оперативному підрозділу, які на теперішній час перебувають на виконанні.

Слідчий у клопотанні зазначає, що вказані процесуальні дії не були завершені раніше, у зв`язку із складністю кримінального провадження, яка полягає у необхідності виконання значного обсягу слідчих та процесуальних дій, а також через постійні обстріли російськими окупаційними військами м. Харків, де здійснюється досудове розслідування, а також м. Дергачі та сел. Мала Данилівна Харківського р-ну Харківської обл., де перебувають місця вчинення злочину ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

Враховуючи доводи клопотання слідчого щодо складності кримінального провадження, наведений перелік необхідних слідчих та процесуальних дій, які необхідно виконати під час досудового розслідування, суд апеляційної інстанції погоджується із висновками слідчого судді щодо наявності достатніх правових підстав для продовження підозрюваній ОСОБА_7 строку тримання під вартою, в межах визначеного строку досудового розслідування.

Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованих їй кримінальних правопорушень та ризиків, встановлених слідчим суддею.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що доводи сторони захисту про необгрунтованість підозри у вчиненні саме кримінального правопорушення, передбаченого статтею 114-1 КК України не спростовують висновків слідчого судді щодо наявності підстав для продовження строку тримання під вартою, оскільки матеріали, долучені слідчим до клопотання про продовження строку тримання під вартою є достатніми для твердження, що ОСОБА_7 причетна до вчинення інкримінованого їй злочину. Обгрунтованість підозри була перевірена слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу, а також в подальшому при вирішенні питання щодо наявності підстав для продовження строку тримання під вартою. Згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Wloch v. Poland», п.109). Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Перевірка доказами наявності об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого статтею 114-1 КК України, наявність в діях ОСОБА_7 цього складу злочину, достатність та допустимість зібраних доказів стороною обвинувачення може бути здійснена в ході судового розгляду кримінального провадження, у випадку складення, затвердження та направлення обвинувального акта до суду. На даний час посилання захисника на висновки Верховного Суду у справі щодо особи, засудженої за статтею 114-1 КК України є передчасними.

Посилання захисника на дані, що характеризують особу підозрюваної, наявність у неї дитини 2015 року народження, місця проживання та роботи заслуговують на увагу, однак з урахуванням змісту пред`явленої підозри, на даному етапі досудового розслідування не спростовують висновків слідчого судді щодо наявності підстав для продовження строку тримання під вартою.

Враховуючи суспільну небезпечність кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 114-1 КК України, яке посягає на основи національної безпеки України, та є тяжким злочином, а також запровадження в Україні правового режиму воєнного стану, збільшення обсягу повідомленої ОСОБА_7 підозри, суд апеляційної інстанції вважає, що на даному етапі досудового розслідування застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання встановленим ризикам. Щодо апеляційних доводів захисника підозрюваної про можливість визначення застави як альтернативного запобіжного заходу, суд апеляційної інстанції зазначає наступне. Відповідно до частини 3 статті 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В той же час, відповідно до абзацу 8 частини 4 статті 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України. У даному випадку слідчий суддя, з огляду на фактичні обставини цього кримінального провадження, прийняв законне та обґрунтоване рішення, не визначати заставу, як альтернативний запобіжний захід, з чим погоджується колегія суддів.

Порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду першої інстанції ухвалити законне та вмотивоване рішення, судом апеляційної інстанції не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі захисника доводи, колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали та застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу чи визначення застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19 лютого 2025 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: