УХВАЛА

Іменем України

18.11.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря с/з - ОСОБА_2 ,

розглянувши внесене слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження №0001266, зареєстрованого 26.04.2024 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, та погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , клопотання про арешт майна та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернулася із указаним клопотанням, в якому послалася на те, що в провадженні слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0001266 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

За змістом клопотання, 25.04.2024 року до Житомирського районного управління поліції надійшла ухвала слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира (справа № 295/5221/24) про зобов`язання внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з приводу привласнення ОСОБА_7 майна, а саме пайовими внесками, акумульованими на рахунку обслуговуючого кооперативу «Олімп», через право оперативного управління вказаним майном.

Допитані у якості свідків кримінального провадження № 0001266 від 26.04.2024 року ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , зазначили, що голова кооперативу ОСОБА_7 , не має коштів для добудови будинку.

Як стверджує слідча у клопотанні, в ході розслідування кримінального провадження встановлено, що обслуговуючий кооператив ЖК «Олімп» () має рахунок, відкритий у АТ «УКРСИББАНК» № НОМЕР_1 .

З метою встановлення і перевірки всіх суттєвих обставин розслідуваного кримінального правопорушення, повного та всебічного досудового розслідування, у органу досудового розслідування виникла необхідність у встановленні даних про рух коштів по банківському рахунку, відкритому в АТ «УКРСИББАНК» за № НОМЕР_1 , що знаходяться у володінні АТ «УКРСИББАНК», їх структурних підрозділах, філіях, а також отриманні копій документів, на підставі яких було відкрито та обслуговується вказаний рахунок, що має значення для повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування по кримінальному провадженню.

Відтак, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на банківський рахунок № НОМЕР_1 , що знаходяться у володінні АТ «УКРСИББАНК», з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Посилаючись на положення ст. 170 КПК України, завдання арешту майна, слідчий за погодженням із прокурором просить накласти арешт на банківський рахунок № НОМЕР_1 , що знаходиться у володінні АТ «УКРСИББАНК».

Слідча в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином, причини неявки слідчому судді невідомі.

З огляду на наведені у клопотанні обставини та оскільки майно, на яке просить накласти арешт сторона обвинувачення, тимчасово не вилучалось, з метою необхідності забезпечення арешту такого майна розгляд клопотання здійснювався без повідомлення власника (володільця) майна.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчої у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши й дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Як вбачається із витягу з кримінального провадження №0001266 від 26.04.2024 року, СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування з приводу привласнення ОСОБА_7 пайових внесків, акумульованих на рахунку обслуговуючого кооперативу «Олімп», через право оперативного управління вказаним майном, із правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170, ст. 98 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Аналізуючи положення частини десятої статті 170 КПК України слідчий суддя вважає за доцільне зауважити, що КПК України дозволяє накладення арешту у встановленому цим Кодексом порядку не на банківський рахунок, як це просить у прохальній частині клопотання сторона обвинувачення, а безпосередньо на кошти та цінності, що знаходяться на такому рахунку чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах.

Крім того, згідно з пунктами 2, 3 частини другої статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено перелік і види майна, що належить арештувати, а також документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Всупереч положенням зазначеної вище частини статті кримінального процесуального закону до клопотання не додані документи, які підтверджують належність обслуговуючому кооперативу ЖК «Олімп» () рахунку № НОМЕР_1 , відкритому у АТ «УКРСИББАНК».

Таким чином, зазначені вище та встановлені в ході розгляду клопотання обставини вказують на необхідність відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 110, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні в судовому засіданні - з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1