Провадження № 1-кс/712/6637/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси - ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

підозрюваного - ОСОБА_4

захисника - адвоката ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Черкаси клопотанняслідчого слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0004184 від 28.12.2024 стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця

м. Черкаси, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, неодруженого, військовослужбовця військової служби за контрактом, неповнолітніх, малолітніх дітей, осіб похилого віку на утриманні не маючому, учасника бойових дій, раніше судимого 16.07.2024 Соснівським районним судом м. Черкаси за ч. 5 ст. 407 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, відповідно до ст. 75 КК України, звільненого від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 2 (два) роки, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотанняслідчого слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0004184 від 28.12.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання мотивовано наступним:

- ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбаченого покарання у виді позбавлення волі від 5 до 8 років;

-наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України;

-застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити досягнення мети їх застосування та запобігти ризикам;

-лише застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без права внесення застави буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам у даному випадку, оскільки тільки такий запобіжний захід буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Позиція учасників у судовому засіданні

Прокурор вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити. Захисник та підозрюваний просили розглянути питання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дійшов до наступних висновків.

Суть кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа

ОСОБА_4 , 28.12.2024 близько 12 години, перебуваючи поблизу магазину «ЄВА» по бульвару Шевченка, 349 у м. Черкаси, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин з потерпілим ОСОБА_9 повалив останнього на асфальтне покриття тротуару та наніс не менше двох ударів правою ногою та двох ударів кулаком правої руки в область голови потерпілого ОСОБА_9 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді травматичного субарахноїдального крововиливу, ТЗЧМТ, краніофаціальної травми, травматичного субарахноїдального крововиливу тім?яно-потиличної ділянки головного мозку, перелому кісток носу, перелому верхньої щелепи зліва, перелому зовнішньої стінки верхньошелепної пазухи зліва, синуситу гематосинусу зліва, параорбітальної гематоми зліва, забійної рана лобної ділянки, множинні садна та забої м?яких тканин обличчя, голови, які відповідно до наказу МОЗ № 6 від 17.01.1995 відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень.

У зв`язку з цим, 28.12.2024 о 15 год 45 хв ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України та в цей же день повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного злочину.

Щодо обґрунтованості підозри

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, відповідно до усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність останнього до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Згідно з доводами, наведеними у клопотанні, та документами, наданими на їх підтвердження обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 до інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:довідкою з КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД; показаннями свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом огляду місця події від 28.12.2024; протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України; протоколом освідування підозрюваного ОСОБА_4 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також установлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, вчинив інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Наявність ризиків та їх обґрунтованість

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчим заявлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, у зв`язку з цим є обґрунтовані підстави вважати, що він, усвідомлюючи ймовірність такого покарання, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Зазначене вказує на існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Збільшує зазначений ризик те, що підозрюваний раніше судимий 16.07.2024 Соснівським районним судом м. Черкаси за ч. 5 ст. 407 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 2 роки, з умовою, що він не вчинить нового кримінального правопорушення і виконає покладені на нього обов`язки.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі, у тому числі внаслідок вчинення злочину під час іспитового періоду, доводить, що ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду є достатньо високим.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний, перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на хід досудового розслідування та судового розгляду.

Зазначене вказує на існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Слідчий у клопотанні наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 відразу після вчинення злочину не повідомив про дану подію медичних працівників та поліцію, а також з місця вчинення злочину зник, що свідчить про його можливий намір приховати факт злочину.

Водночас під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено наявності цього ризику, оскільки стороною обвинувачення не зазначено жодних об`єктивних обставин та не надано доказів, які б підтверджували існування заявленого ризику.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що - підозрюваний раніше судимий, вчинив тяжкий злочин під час іспитового строк, що вказує на модель його поведінки та можливість вчинення інших кримінальних правопорушень.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу

На переконання слідчого судді, досліджені під час судового засідання та описані у цій ухвалі ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваного, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин підозрюваного, застосування домашнього арешту, як основного запобіжного заходу, буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню. Домашній арешт, у тому числі цілодобовий, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів комунікації, що може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки для запобігання встановленим ризикам, буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого ОСОБА_4 та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків.

Отже, зважаючи на високу інтенсивність встановлених при розгляді клопотання ризиків, з урахуванням їх особистих характеристик, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного потрібно застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує встановлені ризики, обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Щодо визначення розміру застави

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, пунктом 1 ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

За наведених вище обставин, ураховуючи встановлені ризики, слідчий суддя не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Висновки за результатами розгляду клопотання

З урахуванням установлених вище обставин кримінального провадження та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_4 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім інкримінованого злочину, про достатні підстави вважати, що існують ризики вчинення ним дій, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання слідчого та застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 194, 196, 205, 309, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 28.12.2024.

Строк дії ухвали - до 25.02.2025 включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Повний текст ухвали проголошено о 08 год 30 хв 02.01.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1