печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5240/25-к
У Х В А ЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією Украі?ни та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

05 лютого 2025 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією Украі?ни та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про накладення арешту на криптовалютні активи токени USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether, які знаходяться та зберігаються на криптовалютному гаманці НОМЕР_2, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб.

18 лютого 2024 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання за його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0003834 від 07.11.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 5 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у 2023 році під час повномасштабного вторгнення рф на територію України діяла злочинна група до складу якої увійшли ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ніші невстановлені на даний час особи, під приводом продажу квадрокоптерів для потреб ЗСУ, шахрайським шляхом заволоділа коштами військовослужбовців, волонтерів юридичних та фізичних осіб в особливо великих розмірах.

На даний час установлено та залучено до участі в кримінальному провадженні в якості потерпілих наступних осіб: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . Загальна сума завданих потерпілим матеріальних збитків складає понад 12 млн. грн.

Даний перелік потерпілих не є вичерпним, слідством вживаються заходи, спрямовані на встановлення інших осіб, постраждалих від дій ОСОБА_4 та інших учасників групи.

Злочинна схема заволодіння коштами потерпілих виглядала наступним чином.

Так, починаючи приблизно з повномасштабного вторгнення збройних формувань рф на територію України ОСОБА_4 вирішив зайнятися фінансово-господарською діяльністю у сфері роздрібної торгівлі товарами, цивільного призначення, які активно використовуються і по теперішній час збройними силами України у відсічі агресії ворогу, серед яких і квадрокоптери (дрони).

Так, за період з лютого 2022 по червень 2023 року ОСОБА_4 активно займався вищеописаною господарською діяльність тим самим зарекомендувавши себе, як надійний постачальник.

Однак, надалі, приблизно у червні 2023 року в ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на шахрайське заволодіння грошовими коштами осіб, які мали намір придбати квадрокоптери (дрони).

З метою реалізації свого умислу та розробленого злочинного плану по заволодінню коштами потерпілих, приблизно у червні 2023 року ОСОБА_4 , звернувся до свого давнього знайомого та неофіційного працівника ТОВ «Т Спрінгс» ОСОБА_6 з пропозицією зареєструватися, як фізична особа-підприємець з метою проведення через нього усіх операцій пов`язаних з купівлею-продажем квадрокоптерів (дронів).

Так, ознайомившись із злочинним планом ОСОБА_4 по заволодінню грошовими коштами потерпілих, ОСОБА_6 погодився на дану пропозицію та приблизно наприкінці червня 2023 року зареєструвався як фізична особа-підприємець.

В подальшому, з метою реалізації злочинного плану, проведення безготівкових операцій та отримання від потенційних потерпілих коштів, отриманих шахрайським шляхом ОСОБА_6 , діючи за вказівками ОСОБА_4 відкрив рахунки ФОП у таких банківських установах: АТ КБ «ПриватБанк» та АТ «Універсал банк».

Надалі, з метою реалізації свого злочинного плану ОСОБА_4 звернувся до свого знайомого ОСОБА_5 з пропозицією увійти до складу очолюваної ним злочинної групи та надавати послуги спрямовані на приховання (маскування) коштів, отриманих шахрайським шляхом, а саме акумулювати крипто активи на власному крипто гаманці та перераховувати їх на інші крипто гаманці, зокрема «холодні» з метою унеможливлення подальшого відслідкування так активів.

На дану пропозицію ОСОБА_5 погодився та надав ОСОБА_4 реквізити власного крипто гаманця, а саме НОМЕР_1.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше червня 2023 року злочинна група на чолі якої знаходився ОСОБА_4 почала діяти.

Зокрема, ОСОБА_4 використовуючи раніше налагоджені та довірливі стосунки з потерпілими, а також позиціонуючи себе як волонтер зв`язувався з особами, які мали намір придбати квадрокоптери (дрони) та пропонував їм поставити (продати) такі квадрокптери, як правило марки «DJI Mavic», у найкоротший термін та за значно нижчою ціною.

Після чого, ОСОБА_4 надав таким особам банківські рахунки ФОП « ОСОБА_6 » та/або власний крипто валютний гаманець НОМЕР_4 та/або крипто гаманець ОСОБА_5 . НОМЕР_1 для проведення передоплати за замовлені квадрокоптери (дрони).

У подальшому, у домовлені строки поставка квадрокоптерів не відбулася або здійсненна не в повному обсязі. ОСОБА_4 пояснював потерпілим різні причини, які перешкоджають здійснити поставку квадрокоптерів, однак, вони не відповідають дійсності.

Після цього, ОСОБА_4 перестав виходити на зв?язок та кошти не повернув.

Потерпілі, маючи намір допомогти військовим підрозділам, які відсікають збройну агресію рф проти України, переводили ОСОБА_4 кошти за квадкрокоптери в повній сумі на надані ним банківські рахунки, картки та криптовалютні гаманці.

Так, після надходження коштів потерпілих на підконтрольні ОСОБА_4 рахунки та криптовалютні гаманці, останній здійснював їх переказ на інші підконтрольні рахунки та гаманці для безперешкодного доступу до них.

З огляду на викладене, в діях вищевказаних осіб вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином.

Так, вжитими заходами установлено осіб, причетних до вчинення розслідуваного кримінального правопорушення. Серед них також є особи, на рахунки яких ФОП ОСОБА_6 та інші фігуранти даного кримінального провадження переказано кошти, які надходили від потерпілих.

В подальшому, в ході аналізу безготівкових операцій по банківським рахункам ФОП « ОСОБА_6 » встановлено, що ОСОБА_4 , спільно з ОСОБА_16 та ОСОБА_5 , який теж є активним учасником групи з метою легалізації грошових коштів, отриманих злочинним шляхом протягом 2023 року здійснили переказ грошових коштів в сумі понад 1 486 000 грн. на банківські рахунки ФОП « ОСОБА_5 ».

Одночасно з цим, з банківських рахунків ФОП « ОСОБА_16 » переведено частину грошових коштів на особисті рахунки учасників злочинної групи, а саме: на рахунок ОСОБА_4 - 1 371 000 гривень; на особистий рахунок ОСОБА_16 - 1 992 249 гривень.

У відповідності до показів свідків та інших матеріалів, зібраних ДКП НП України на виконання доручень слідчого у порядку ст. 40 КПК України, встановлено, що з метою легалізації грошових коштів отриманих злочинним шляхом, ОСОБА_5 отримував кошти у криптовалюті USDT на ряд електронних гаманців серед яких і електронний гаманець НОМЕР_1 , який обслуговується біржою « Binance ».

В подальшому від оперуповноважених УПК у м. Києві отримано аналітичне дослідження відносно вказаного гаманця та достовірно встановлено ряд крипто гаманців, які отримували від ОСОБА_5 кошти у криптовалюті з метою подальшої легалізації, зокрема кошти виводилися на наступні криптовалютні гаманці: НОМЕР_2; НОМЕР_3.

Так, при огляді інформації отриманої в ході аналізу крипто гаманця НОМЕР_2 за допомогою онлайн-інструменту для аналізу блокчейн-мереж ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено, що крипто гаманець здійснив 703 транзакцій.

Крім цього, встановити власника крипто гаманця НОМЕР_2 не надається за можливе через технічні обмеження, оскільки цей гаманець є «холодним», що унеможливлює його ідентифікацію за допомогою доступних інструментів.

Надалі, при огляді інформації отриманої в ході аналізу крипто гаманця НОМЕР_3 за допомогою онлайн-інструменту для аналізу блокчейн-мереж ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено, що крипто гаманець здійснив 3,042 транзакцій.

Встановити власника крипто гаманця НОМЕР_3 не надається за можливе через технічні обмеження, оскільки цей гаманець є «холодним», що унеможливлює його ідентифікацію за допомогою доступних інструментів.

Враховуючи вище викладене, наявні достатні підстави вважати, що до вчинення вказаних кримінальних правопорушень можуть бути причетний особи у володінні чи розпорядженні яких перебуває криптовалютний гаманець НОМЕР_2.

Таким чином, у ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів та встановлені вагомі обставини, які свідчать, що криптовалютний гаманець НОМЕР_2 зберігає на собі кошти у формі крипто активів, здобуті протиправним шляхом.

Постановою слідчого від 03.01.2025 криптовалютні гаманці НОМЕР_2 та НОМЕР_3 визнано речовими доказами, оскільки вони були засобом вчинення кримінального правопорушення, зберегли відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; віртуальні активи, які знаходяться на вказаних криптовалютних гаманцях, оскільки вони могли були предметом легалізації коштів, які отримані кримінально протиправним шляхом.

Прокурор вказує, що метою арешту віртуальних рахунків, які знаходяться на криптовалютних гаманцях є забезпечення збереження речових доказів, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки вони перебувають у розпорядженні осіб, причетних до вчинення розслідуваного кримінального правопорушення та існує реальна загроза їх переховування від слідства з метою унеможливлення встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчим суддею встановлено, що постановою слідчого від 03.01.2025 криптовалютні гаманці НОМЕР_2 та НОМЕР_3 визнано речовими доказами, оскільки вони були засобом вчинення кримінального правопорушення, зберегли відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; віртуальні активи, які знаходяться на вказаних криптовалютних гаманцях, оскільки вони могли були предметом легалізації коштів, які отримані кримінально протиправним шляхом.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією Украі?ни та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0003834 від 07.11.2023 на криптовалютні активи токени USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether, які знаходяться та зберігаються на криптовалютному гаманці НОМЕР_2, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1