н/п 1-кс/953/8822/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" грудня 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді Юрлагіної Т.В.,

за участю секретаря Бірукової Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

02.12.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області, в якій просить зобов`язати начальника слідчого відділу внести заяву від 22.11.2024 до ЄРДР, зобов`язати надати потерпілим особам Витяг із ЄРДР, пам`ятку потерпілого та розпочати досудове слідство.

В обґрунтування скарги заявник зазначає, що особистий прийом в.о. начальника ГУ ДПС у Харківській області ОСОБА_2 , який повинен був відбутися з 08.30 години до 12.00 години 22.11.2024 року згідно затвердженого графіка особистих прийомів в ГУ ДПС у Х/о за адресою: ОСОБА_3 , 46, кімната 116 не відбувся, потерпілих осіб, що прибули на особистий прийом до ОСОБА_2 за попереднім записом за 10 робочих днів, відповідальна посадова особа за організацію особистого прийому громадян ОСОБА_4 провела у кімната № НОМЕР_1 , але про обставини, які перешкоджають виконати посадовій особі ОСОБА_2 посадовий обов`язок по прийому громадян за оприлюдненим графіком не попередили. Пізніше була оголошена повітряна тривога і посадова особа ОСОБА_2 до відвідувачів не вийшла, посадова особа ОСОБА_5 із кімнати вийшла і далі спілкувався з потерпілими від дискримінації громадянами виключно поліцейський вахтер, який чергував на вході до будинку, намагаючись вигнати відвідувачів з кімнати та будинку без жодних пояснень.

Потерпілими особами було зроблено відео подій, що відбувалися протягом очікування особистого прийому ОСОБА_2 з 11.00 до 12.00 години, відвідувачами було створено відео як доказ вчинення посадових злочинів під час оплачуваного з державного бюджету робочого часу за статтями 161, 364,365-2 Кримінального кодексу України.

Посадові злочини, вчинені під час офіційного особистого прийому, який так і не відбувся в порушення графіку прийомів громадян, були задокументовані патрульною поліцією, потерпілою особою була подана заява в порядку ч. 1 статті 214 КПКУ та зареєстрована в Єдиному обліку ЄО №19164 від 22.11.2024 року. Заяву поліцейський патруль відвіз до відділку поліції для внесення в ЄРДР протягом 24 годин.

Потерпілим особам на вказані у заяві контакти жодна інформація щодо можливості отримання Витягу із ЄРДР та пам`ятки потерпілого не надходила, з чого можна зробити висновок про протиправне невиконання начальником слідчого відділу ВП №1 ГУ НП у Х/о імперативних вимог ч.1 ст. 214 КПК України після надходження до нього заяви від 22.11.2024 року про посадові злочини працівників ГУ ДПС у Х/о за адресою: вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлена своєчасно та належним чином. У прохальній частині скарги зазначила, що просить скаргу задовольнити, справу розглянути без її участі.

В судове засідання представник ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. 16.12.2024 до канцелярії суду надійшло повідомлення заступника начальника начальника СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області від 12.12.2024 №15596/119-61/2024, в якому він зазначає, що 19.11.2024 о 14:17 год. до Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , в ГУ ДПС у Харкывськый області конфлікт з охороною. Заявник голова Громадської організації Решетько Олена Сергіївна. Дане звернення внесено до Єдиного обліку заяв та повідомлень Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за № 18978 від 19.11.2024 та при/днано до ЄРДР № 0000670 від 10.12.2024 за ч.1 ст. 356 КК України.

Відсутність у судовому засіданні особи, бездіяльність якої оскаржується, не перешкоджає розгляду скарги.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши матеріали скарги та матеріали заяви, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому слідстві можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Під час судового розгляду встановлено, що 22.11.2024 старший лейтенант поліції Опришко Д.А. за ЄО 19164 прийняв заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення, в якій останні просили внести відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.ст. 161, 364, 365-2 КК України до ЄРДР, надати потерпілим витяги з ЄРДР та пам`ятки потерпілих, розпочати досудове розслідування.

Як зазначено вище, згідно повідомлення заступника начальника начальника СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області від 12.12.2024 №15596/119-61/2024, 19.11.2024 о 14:17 год. до Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , в ГУ ДПС у Харкывськый області конфлікт з охороною. Заявник голова Громадської організації Решетько Олена Сергіївна. Дане звернення внесено до Єдиного обліку заяв та повідомлень Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за № 18978 від 19.11.2024 та при/днано до ЄРДР № 0000670 від 10.12.2024 за ч.1 ст. 356 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач та прокурор.

Отже, обов`язок із внесення відповідних відомостей про вчинене кримінальне правопорушення покладається на слідчого, дізнавача, прокурора, до якого надійшла заява, повідомлення про таке діяння.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК до ЄРДР вносяться короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про ЄРДР, з огляду на які до реєстру вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення статей 214 і 303 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, які є передумовою для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Стаття 84 КПК України визначає, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Згідно частини 2 статті 84 КПК процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Стаття 94 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28.05.1985, одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Крім того, згідно п. 1.8 Розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України 30.06.2020 № 298, реєстраторами реєстру є: прокурори, у тому числі керівники органів прокуратури; керівники органів досудового розслідування; керівники органів дізнання; слідчі органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань; детективи підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України (далі - Національне бюро), уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень; дізнавачі підрозділів дізнання органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань, а також уповноважені особи інших підрозділів зазначених органів, уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків.

Згідно п. 2.3 Розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України 30.06.2020 № 298, внесення відомостей здійснюється на підставі матеріалів кримінального провадження шляхом фіксації Реєстратором інформації в Реєстрі та вибору даних у довідниках для заповнення електронних карток.

З урахуванням викладеного, а також відповідно до розуміння норм КПК України, правом визначення правової кваліфікації кримінального правопорушення, вказаного у повідомленні про кримінальне правопорушення наділені органи досудового слідства, дізнання, а не особисто заявник.

Крім того, зміст пункту 7 розділу 4 Положення про ЄРДР передбачає здійснення перевірки наявності вже розпочатих досудових розслідувань за певним фактом саме по фактичним даним (дата вчинення кримінального правопорушення; територію вчинення правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; найменування юридичної особи; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові та дату народження особи, якій повідомлено про підозру), а не по правовій кваліфікації. Метою цього є недопущення ситуацій неодноразового внесення одних і тих же самих відомостей до ЄРДР під різними номерами.

Відповідно до пункту 10 Глави 2 Розділу 2 Положення про ЄРДР при встановленні факту здійснення досудового розслідування стосовно аналогічних правопорушень (дублікатів), заяви і повідомлення про які надійшли з різних джерел, прокурор, керівник орану прокуратури об`єднує такі матеріали в одне провадження, після чого Реєстратор (слідчий, керівник органу досудового розслідування, дізнавач, керівник органу дізнання, прокурор, керівник органу прокуратури) за допомогою функції присвоює одному з них статус «дублікат».

Суд зауважує, що заява ОСОБА_1 , ОСОБА_7 була предметом перевірки на наявність в ній відомостей про злочин, тобто не була проігнорована чи іншим чином залишена без відповідного аналізу.

З огляду на вищенаведені обставини, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області та зобов`язання вчинити певні дії.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 303-308, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Т.В. Юрлагіна