Провадження № 1-кп/127/1095/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 303 КК України, відомості про яке внесено 28 червня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000708,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт, затверджений 28 листопада 2024 року прокурором Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 з додатками, відносно ОСОБА_4 за ч. 1, 2 ст. 303 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні просив суд постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування дотримані вимоги КПК України, підстав для закриття та повернення обвинувального акту не вбачає. В судове засідання просив викликати обвинувачену, захисника та свідків згідно з реєстром матеріалів досудового розслідування. Крім цього, прокурор заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби, а саме з 22:00 по 06:00 год. з покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, строком на 60 діб. Клопотання мотивував тим, що раніше встановлені ризики визначені ст. 177 КПК України продовжують існувати та не зменшились. Зазначив, що ОСОБА_4 усвідомлюючи тяжкість покарання, яке їй загрожує, у випадку визнання її винною, може переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона обвинувачується та незаконно впливати на свідків.

Захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заявив клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, з мотивів які викладені в письмовому клопотанні. Крім того, заперечив щодо продовження строків застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у визначений час доби, оскільки обвинувачена має постійне місце проживання, проживає в м. Павлоград, має на утриманні двох неповнолітніх дітей. Просив врахувати, що м. Павлоград знаходиться неподалік лінії фронту, а тому місто перебуває під постійними обстрілами, внаслідок чого ОСОБА_4 може порушувати покладені на неї обов`язки, а саме обов`язок не відлучатись з місця проживання без дозволу суду з 22:00 год. до 06:00 год., оскільки буде вимушена ходити до бомбосховища через постійні повітряні тривоги. На підставі вказаного просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора та застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Обвинувачена ОСОБА_4 підтримала захисника.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши обвинувальний акт у кримінальному провадженні, суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 314 КПК України визначено, що суд за результатами підготовчого судового засіданні має право, зокрема, призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту або повернути обвинувальний акт прокурору через його невідповідність вимогам КПК України.

Частиною 3 ст. 314 КПК України передбачено перелік процесуальних рішень, які має право прийняти суд у підготовчому судовому засіданні, серед яких: рішення про призначення судового розгляду, рішення про повернення обвинувального акту прокурору через його невідповідність вимогам КПК України, рішення про закриття кримінального провадження та рішення про направлення обвинувального акту до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Кожне з вказаних процесуальних рішень є самостійним, а по відношенню одне до одного взаємовиключним.

Тобто, суд за результатами судового розгляду може ухвалити лише одне із вказаних рішень.

Прокурор просив призначити справу до розгляду. Рішення про призначення справи до розгляду включає в себе вирішення судом питання про відсутність підстав для закриття провадження, про відсутність підстав для повернення обвинувального акту та вирішення питання про підсудність вказаного кримінального провадження суду на розгляд якого надійшов обвинувальний акт.

В той же час сторона захисту просить закрити провадження.

Оцінюючи вказану позицію захисту, суд вважає за необхідне зазначити, що для початку розгляду обвинувального акту його початково слід оцінити на предмет відповідності вимогам КПК України.

Так, судом встановлено, що зазначений обвинувальний акт не відповідає вимогам КПК України.

Так, 28.11.2024 року до Вінницького міського суду Вінницької області в паперовій формі надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 303 КК України разом з реєстром матеріалів досудового розслідування, та розписками обвинуваченої і захисника про отримання копії обвинувального акту та реєстру досудового розслідування.

Пунктом 20-6 Перехідних положень КПК України передбачено, що у разі відсутності інтеграції системи, яка функціонує в суді відповідно до статті 35 цього Кодексу, з інформаційно-телекомунікаційною системою досудового розслідування слідчий, дізнавач, прокурор подає до суду матеріали в паперовій формі та в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису.

Відповідно до акту від 28.11.2024 року, складеного секретарями суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , під час прийому обвинувального акту стосовно ОСОБА_4 за ч. 1, 2 ст. 303 КК України, який надійшов від прокурора ОСОБА_3 був відсутній електронний примірник, підписаний з використанням кваліфікованого електронного підпису, що передбачено п. 20-6 Розділу XI «Перехідних положень» КПК України.

Як станом на момент звернення прокурора до суду з обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 так і на даний момент, відсутня інтеграція системи, яка функціонує в суді відповідно до статті 35 КПК України, з інформаційно-телекомунікаційною системою досудового розслідування, що зобов`язувало прокурора дотриматись вимог КПК України та направити акт як в паперовій так і в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису.

Прокурор вказаних вимог не дотримався, не подав до суду акт в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 314 КПК України визначено, що підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Перехідні положення до КПК України є невід`ємною частиною КПК України, а саме розділом ХІ.

Пунктом 20-6 Перехідних положень КПК України чітко визначено вимогу до обвинувального акту, який направляється до суду, - паперову форму та електрону форму з використанням кваліфікованого електронного підпису.

Прокурор вимог КПК України щодо обвинувального акту не дотримався, що є підставою для повернення обвинувального акту прокурору, як такого, що не відповідає вимогам КПК України.

В зв`язку із прийняттям судом вказаного рішення за результатами підготовчого судового засідання, вирішення інших питань, передбачених ст. 314 КПК України не здійснюється.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби, суд виходить з наступного.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 в нічний час з 22:00 год. до 06:00 год. до 29 січня 2025 року.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого, переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на потерпілого, свідків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурором доведено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні сукупності кримінальних правопорушень, в тому числі тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років. Тяжкість можливого покарання у виді тривалого строку позбавлення волі переконують суд в наявності ризиків переховування від суду ОСОБА_4 в разі перебування на волі та перешкоджання кримінальному провадженні іншим чином.

Крім того, суд враховує, що ОСОБА_4 не має постійного джерела доходу, згідно обвинувального акту діяла з корисливою метою, що дає підстави вважати, що ОСОБА_4 може продовжити здійснювати протиправну діяльність з метою отримання коштів для існування.

Суд зазначає, що у справі не допитано свідків. Стадія судового розгляду, наявність недопитаних свідків свідчать про можливість здійснення впливу обвинуваченою на них, оскільки обвинувачена обізнана із персональними даними вказаних осіб внаслідок отримання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Щодо тверджень сторони захисту про те, що ОСОБА_4 під час повітряних тривог буде вимушена порушувати покладені на неї судом обов`язки, оскільки буде спускатись у бомбосховище, а тому запобіжний захід слід змінити на особисте зобов`язання, суду зазначає наступне.

Мета запобіжного заходу під час судового розгляду є превенція неналежної поведінки обвинуваченої та забезпечення завдань кримінального провадження. Запобіжний захід застосовується для досягнення вказаної мети та жодним чином не повинен піддавати ризику обвинувачену. В даному випадку, під час діє воєнного стану перебування обвинуваченої в бомбосховищі під час повітряної тривоги, не можна розцінювати як порушення обов`язків, оскільки воно пов`язане з об`єктивною необхідністю для збереження життя обвинуваченої.

Перебування обвинуваченою у бомбосховищі під час тривоги не є прямим порушенням обов`язків, якщо дії особи здійснюються добросовісно і виключно з метою захисту її життя. Але сама по собі ця обставина не може бути достатньою підставою для зміни запобіжного заходу на особисте зобов`язання.

Все зазначене свідчить, що ризики передбачені ст. 177 КПК України існують, а достатнім для їх запобігання запобіжним заходом буде домашній арешт у визначений час доби з 22:00 год. до 06:00 год., оскільки більш м`який запобіжний захід не гарантуватиме належної поведінки обвинуваченої під час розгляду справи, що може зашкодити кримінальному провадженню.

Крім цього, суд вважає доцільними продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 обов`язки визначені ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 291, 314 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 303 КК України, відомості про яке внесено 28 червня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000708, повернути прокурору Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, через його невідповідність вимогам КПК України.

Клопотання прокурора задоволити.

Строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у визначений час доби з 22:00 год. до 06:00 год., щодо обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продовжити на 60 діб, починаючи з 06.01.2025 року до 06.03.2025 року включно.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки:

- не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду з 22:00 год. до 06:00 год.;

- прибувати до суду за першою вимогою;

- повідомляти суд про зміну місця проживання чи роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органів Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтись в її житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Копію ухвали направити до Павлоградського районного відділу поліції ГУНП у Дніпропетровській області для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: