справа № 388/2465/24
провадження № 1-кс/388/342/2024
УХВАЛА

10.12.2024м. Долинська

Слідчий суддя Долинського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Долинського відділу Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2024 за № 0000130 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, про арешт майна,

встановив:

у провадження слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2024 за № 0000130 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, про арешт майна,у якому прокурор просив:

- задовільнити клопотання та накласти арешт на земельні ділянки з кадастровим номером :02:000:0154 площею 15,1962 га, розташована на території Бобринецької міської ради (власником якої на даний час відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно являється ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , проживає: АДРЕСА_1 ) та кадастровий номер :02:000:0495 площею 6,2768 га, розташована на території Бобринецької міської ради (власником якої на даний час відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно являється ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , проживає: АДРЕСА_1 ) із забороною розпорядження та користування майном, вчинення будь-яких реєстраційних дій в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та із забороною вчиняти будь-які дії, спрямовані на розпорядження будь-яким іншим способом, зміну цільового призначення, поділ, виділ чи об`єднання, надання в оренду, у тому числі включення до переліку земельних ділянок, право оренди на які підлягає продажу на земельних торгах (аукціоні).

- відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України розглянути клопотання про арешт майна без виклику осіб, у чиїй власності перебувають дані земельні ділянки, задля забезпечення арешту вказаного майна.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що у провадженні ВП № 1 (м. Долинська) КРУП ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження,відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2024 за № 0000130 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

05.11.2024 до Знам?янської окружної прокуратури надійшла заява Бобринецького міського голови щодо неправомірної реєстрації права власності на земельні ділянки комунальної власності, які є відумерлою спадщиною, державним реєстратором Устинівської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області.

У межах досудового розслідування встановлено, щоу лютому 2023 року ОСОБА_4 , використовуючи своє службове становище, маючи доступ до інформації земель громади, що відноситься до категорії невитребуваних паїв, будучи державним кадастровим реєстратором, вніс зміни до Державного кадастрового реєстру щодо земельної ділянки кадастровий номер :02:000:0019 площею 7,4624 га, де вказав власником ділянки ОСОБА_6 на підставі державного акту КР 085079 від 11.12.2012, який останній не видавався.

Крім того, вніс зміни до Державного кадастрового реєстру щодо земельної ділянки кадастровий номер :02:000:0004 площею 7,7338 га, де вказав власником ділянки ОСОБА_6 , на підставі державного акту КР 085153 від 20.11.2012, який останній не видавався.

Листом Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області № 10-11-0.331-4847/2-24 від 21.11.2024 повідомлено, що відповідно до земельно-облікових даних станом на 01.01.2013 архівні примірники вищевказаних державних актів в архіві не виявлено.

У подальшому, 01.03.2023 ОСОБА_4 звернувся до державного реєстратора Устинівської селищної ради ОСОБА_7 , яка 01.03.2023, за відсутності особи від якої сформовано заяви щодо державної реєстрації, безпідставно, тобто без будь яких документів, що підтверджують право ОСОБА_6 на вказані земельні ділянки, здійснила державну реєстрацію права власності ОСОБА_6 на вищезазначені земельні ділянки.

Надалі, вказані земельні ділянки об`єднані в одну земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0154 та 02.05.2023, на підставі договору купівлі-продажу № 476, який від імені ОСОБА_6 на підставі довіреності підписано ОСОБА_8 , продано ОСОБА_4 .

Також вказані вище особи здійснили аналогічні неправомірні дії із земельною ділянкою кадастровий номер :02:000:0495 площею 6,2768 га, де ОСОБА_4 вказав власником ділянки ОСОБА_9 , що є матір`ю ОСОБА_6 , після чого, 28.04.2023 на підставі договору купівлі-продажу № 457 від 28.04.2023 виданого приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу ОСОБА_10 зареєстровано право власності за ОСОБА_5 (дружина ОСОБА_4 ).

Реєстрацію права власності на вказані вище земельні ділянки здійснено державним реєстратором Устинівської селищної ради ОСОБА_7 з порушенням норм Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ від 25.12.2015 року № 1127, зокрема здійснено реєстрацію речового права на підставі заяв осіб, які фактично не зверталися з даними заявами та за відсутності будь яких документів, що підтверджують право власності на земельні ділянки.

Допитані в ході досудового розслідування ОСОБА_6 та ОСОБА_9 повідомили, що особисто не знають державного реєстратора Устинівської селищної ради ОСОБА_7 , в 2023 році в смт Устинівка не були, до вказаного реєстратора не зверталися.

Таким чином, земельні ділянки кадастровий номер :02:000:0154 площею 15,1962 га, розташована на території Бобринецької міської ради (власником якої на даний час відповідно до Державного реєструречових прав на нерухоме майно являється ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , проживає: АДРЕСА_1 ) та кадастровий номер :02:000:0495 площею 6,2768 га, розташована на території Бобринецької міської ради (власником якої на даний час відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно являється ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , проживає: АДРЕСА_1 ) є предметом вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

Заявлені до арешту земельні ділянки набуті в незаконний спосіб, є об`єктом кримінально протиправних дій, зберігають на собі сліди вчинення злочину, що дає достатні підстави вважати, що земельні ділянки є майном, на яке спрямоване кримінальне правопорушення, а тому необхідно вжити заходів для унеможливлення втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження вищевказаних земельних ділянок.

Органом досудового слідства земельні ділянки визнано речовим доказом. Арешт даного майна буде забезпеченням запобігання можливості його перетворення, знищення, відчуження, втрати або настання інших наслідків, які мають суттєве доказове значення у кримінальному провадженні та можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Разом із цим, враховуючи, що вказане майно має істотне значення як речовий доказ у кримінальному провадженні та існує реальна загроза можливості незаконного відчуження, або іншим чином знищення чи спотворення вищезазначеного майна третім особам, з метою уникнення випадків відчуження арештованого майна або передачі майнових прав на нього до інших осіб, що, в свою чергу, буде перешкоджати проведенню повного та всебічного досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Вважає, що з метою не допущення вчинення протиправних дій, необхідно накласти арешт на вказані земельні ділянки, що розташовані на території Бобринецької міської ради Кропивницького району із забороною розпорядження та користування майном, вчинення будь-яких реєстраційних дій в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та із забороною вчиняти будь-які дії, спрямовані на розпорядження будь-яким іншим способом, зміну цільового призначення, поділ, виділ чи об`єднання, надання в оренду, у тому числі включення до переліку земельних ділянок, право оренди на які підлягає продажу на земельних торгах (аукціоні).

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про проведення судового засідання за її відсутності. Клопотання про арешт майна просила задовольнити.

З урахуванням положень ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя дійшов висновку про розгляд клопотання без виклику власників майна, оскільки це може призвести до вчинення дій, пов`язаних із відчуженням чи зміною вказаного майна, що унеможливить або утруднить забезпечення виконання рішення суду про арешт майна, у разі якщо слідчий суддя дійде висновку про задоволення клопотання.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів судового розгляду не здійснювалося.

Враховуючи дану явку учасників судового провадження та керуючись вказаними вище процесуальними нормами, визнано за можливе розглянути клопотання за відсутності учасників судового провадження та без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

Вивчивши клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2024 за № 0000130 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, у межах якого було подано клопотання, долучені до нього матеріали кримінального провадження, якими воно обґрунтовується, надавши оцінку доводам наведеним у клопотанні, - слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання з огляду на таке.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Загальні вимоги щодо порядку застосування будь-яких заходів забезпечення визначені ст. 131 та ст. 132 КПК України.

Положеннями ст. 170 КПК України встановлює, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положеннями ч. 10 ст. 170 КПК України встановлює, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України. До таких ризиків відноситься можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. 3, п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні відділення поліції № 1 (м. Долинська) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2024 за № 0000130 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, що підтверджується відповідним витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На підставі матеріалів зазначеного кримінального провадження, долучених прокурором до матеріалів клопотання, слідчим суддею встановлено наявність обставин подій можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

Постановою старшого слідчого про визнання речей речовими доказами прилучення їх до кримінального провадження від 06.12.2024 дві земельні ділянки з кадастровими номерами :02:000:0154 площею 15,1962 га та :02:000:0495 площею 6,2768 га, розташовані на території Бобринецької територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2024 за № 0000130 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

Прокурор просить накласти арешт на майно з метою забезпечення його збереження як речового доказу.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з умовами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчий суддя погоджується з позицією прокурора, що зазначене майно - земельні ділянки належать до речових доказів, відповідно до положень ст. 98 КПК України, оскільки є предметами, які були об`єктом можливих кримінально протиправних дій, а тому є підстави для накладення на них арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до положень ст. 173 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Накладення арешту на вищевказані земельні ділянки забезпечить запобіганню можливості їх відчуження, зміни, реєстрації (перереєстрації), застави, оренди або іншого виду зміни власника чи володільця майна, поділу, об`єднання, зміни категорії та цільового призначення земельних ділянок, здійснення забудови земельних ділянок тощо.

Слідчий суддя також зазначає, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження.

З урахуванням характеру кримінального правопорушення, яке розслідується у межах цього кримінального провадження, такий захід забезпечення кримінального провадження є пропорційним втручанню у володіння майном. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження не має. У цьому випадку арешт майна необхідний для забезпечення ефективності кримінального провадження та невідворотних негативних наслідків для власників майна не створює.

Також слідчий суддя відзначає, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації правомочностей щодо таких прав, однак такий захід є тимчасовим.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що обмеження, яких зазнають власники майна, на цьому етапі виправдовують такий ступінь втручання у їх право власності.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність необхідних і достатніх правових підстав для задоволення клопотання прокурора про арешт майна.

Керуючись статтями 131, 170-173, 369-372 КПК України, -

постановив:

клопотання прокурора у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2024 за № 0000130 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт шляхом встановлення заборони розпоряджатися (відчужувати) та користуватися, вчинення будь-яких реєстраційних дій у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, змінювати цільове призначення, поділ, виділ чи об`єднання, надання в оренду, у тому числі включення до переліку земельних ділянок, право оренди на які підлягає продажу на земельних торгах (аукціоні), - на таке майно:

- земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:0154, площею 15,1962 га, розташована на території Бобринецької міської ради, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:0495, площею 6,2768 га, розташована на території Бобринецької міської ради, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1