Провадження № 1-кс/161/4561/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 14 вересня 2024 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Луцьку клопотання ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_7 , -

В С Т А Н О В И В:

14.09.2024 року в моє провадження надійшло клопотання ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_7 у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Своє клопотання мотивує тим, що основним свідком обвинувачення у кримінальному провадженні відносно нього № 0000186 від 17.10.2014 року проходить голова Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_8 .. Суддя ОСОБА_7 знаходиться в службовій залежності від голови Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_8 , тому дана обставина перешкоджатиме судді ОСОБА_7 об`єктивно прийняти рішення у справі. На цій підставі просить відвести слідчого суддю ОСОБА_7 ..

В судовому засіданні ОСОБА_6 підтримав подане ним клопотання.

В судовому засіданні захисник підтримав подане його підзахисним клопотання.

В судовому засіданні прокурор та слідчий заперечували щодо задоволення вказаної заяви.

Відповідно до ч.1 ст.21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи у розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до вимог ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленогочастиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі "Гаусшильдт проти Данії", "Мироненко і Мартиненко проти України" зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Мироненко і Мартиненко проти України").

Ч. 1 ст 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

З доводів заявника не простежується жодної залежності чи взаємозв`язку, що прямо чи опосередковано вказували б на упередженість чи необ`єктивність слідчого судді, у зв`язку із чим була висловлена заявником недовіра до нього, тому слід вважати, що заява про відвід є невмотивованою, необґрунтованою, без доказовою, надуманою та ґрунтується тільки на припущеннях.

Враховуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку, що в задоволенні клопотання ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_7 у розгляді клопотання старшого слідчого в ОВС Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Луцьку) ТУ ДБР, розташованого у м. Львові, ОСОБА_4 про застосування до заявника запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,- необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.21, 75, 80, 81 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_7 , - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1