Справа № 192/2200/24
Провадження № 1-кс/192/280/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2024 року слідчий суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_2 , по внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженню №0000144 від 12 серпня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України про арешт майна,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна на обґрунтування якого зазначив, що 12 серпня 2024 року до СД ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали про те, що 12 серпня 2024 року на блок посту « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованого на а/д М-30, 958 км Дніпровського району Дніпропетровської області, було зупинено автомобіль «MITSUBISHI GALANT», номерний знак НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час огляду якого було виявлено сліди механічного втручання в номер VIN-коду НОМЕР_2 , а саме: VIN-код автомобіля не відображається в ІПС «Цунамі».

Відомості за даним фактом 12 серпня 2024 року були внесені до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000144 з попередньою кваліфікацією ст. 290КК України, тобто підробка ідентифікаційного номеру кузова транспортного засобу.

Крім того, під час проведення огляду було опечатано та вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії та номер НОМЕР_3 на автомобіль марки «MITSUBISHI GALANT», номерний знак НОМЕР_1 , в якому зазначено номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 та автомобіль марки «MITSUBISHI GALANT», номерний знак НОМЕР_1 до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

У клопотанні вказано, що з метою збереження речових доказів, попередження можливості їх знищення, пошкодження та внесення в них непоправних змін, слід накласти арешт на вилучене майно.

Прокурор, власник та володілець майна в судове засідання не з`явилися. Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з неявкою всіх учасників, слідчим суддею здійснено судовий розгляд у відсутність належним чином повідомлених осіб без фіксування судового розгляду за допомогою технічних засобів згідно ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що останнє підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є зокрема доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Прокурором в якості мети накладання арешту на майно, було зазначено про необхідність збереження речових доказів, попередження можливості їх знищення та пошкодження.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Як з`ясовано з матеріалів клопотання, 12 серпня 2024 року були внесені відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000199 з попередньою кваліфікацією ст. 290 КК України, тобто підробка ідентифікаційного номеру кузова транспортного засобу.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стало те, що до СД ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали про те, що 12 серпня 2024 року на блок посту « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованого на а/д М-30, 958 км Дніпровського району Дніпропетровської області було зупинено авто «MITSUBISHI GALANT», номерний знак НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а під час огляду автомобіля було виявлено сліди механічного втручання в номер VIN-коду, а саме його підробка. При перевірці вузлів та агрегатів транспортного засобу було встановлено, що VIN-код автомобіля не відображається в ІПС «Цунамі».

Під час огляду було також встановлено, що автомобіль має наступний VIN-код НОМЕР_2 та має ознаки механічного пошкодження. Разом з тим, у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 на автомобіль марки «MITSUBISHI GALANT», номерний знак НОМЕР_1 , зазначено інший номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 .

Постановою дізнавача від 12 серпня 2024 року свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії та номер НОМЕР_3 та автомобіль «MITSUBISHI GALANT», номерний знак НОМЕР_1 були визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження (а.с.18).

Постановами дізнавача від 12 серпня 2024 року було призначено проведення двох експертиз: судово-технічної експертизи документа та судової трасологічної експертизи автомобіля для вирішення питання чи відповідає свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії та номер НОМЕР_3 аналогічних свідоцтвам, що знаходяться в офіційному обігу на території України та чи вносилися зміни в свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу і в ідентифікаційні позначення номеру кузова (двигуна) автомобіля (а.с.22-23, 24-25).

Слідчий суддя посилається на те, що метою арешту майна, зокрема, є збереження речових доказів, а ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

В даному випадку, слідчий суддя вважає, що прокурором обґрунтовано в якості мети арешту майна зазначено збереження речових доказів, попередження можливості їх знищення, пошкодження або внесення в них неправомірних змін, яким є автомобіль, оскільки іншим способом зберегти речові докази, інакше як шляхом арешту - неможливо.

Разом з тим, докази про внесення відомостей до ЄРДР з попередньою кваліфікацією за ст. 358 КК України стосовно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, на яке прокурор просить накласти арешт, слідчому судді не надані. У клопотанні не вказано, що таке свідоцтво викликало підозру в його підробці та не вказано за якими ознаками могли виникнути такі сумніви. Тому підстави для арешту такого майна відсутні.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Отже, відповідно до п. 1 п ч. 5 ст. 173 КПК слідчий суддя, задовольняючи клопотання про арешт майна, повинен в резолютивній частині ухвали зазначити перелік майна, на який накладено арешт, а відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК якщо слідчий суддя, накладаючи арешт на майно, вважає за необхідне заборонити, обмежити право власників чи володільців розпоряджатися або користуватися майном, у резолютивній частині ухвали він повинен прямо про це зазначити, разом із вказівкою на майно, щодо якого застосовуються такі заборони чи обмеження.

Тому, клопотання прокурора про арешт майна, підлягає частковому задоволенню в частині відсутності підстав для арешту свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та зазначення способу арешту майна.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_2 , по внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженню №0000144 від 12 серпня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України про арешт майна, задовольнити частково.

Накласти арешт на автомобіль «MITSUBISHI GALANT», номерний знак НОМЕР_1 , фактичним володільцем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ( АДРЕСА_1 ), шляхом заборони розпоряджатися вказаним автомобілем.

Відмовити в задоволенні клопотання в частині накладення арешту на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії та номер НОМЕР_3 на автомобіль марки «MITSUBISHI GALANT», номерний знак НОМЕР_1 , та в частині заборони користування, відчуження майна.

Негайно повернути особі, у якої було тимчасово вилучено згідно протоколу огляду від 12 серпня 2024 року свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , яке визнано речовим доказом згідно постанови від 12 серпня 2024 року.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим, дізнавачем, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які були відсутні при її проголошенні - з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1