Справа № 761/7845/24
Провадження № 1-кс/761/5574/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноваженої особи СБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

У С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи СБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) та щодо зобов`язання внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скарга мотивована тим, що 15 лютого 2024 року скаржники звернулись до СБ України із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 14.02.2024, при цьому жодної інформації про внесення відомостей до ЄРДР за вказаною заявою до них не надходило, у зв`язку із чим скаржники просить скаргу задовольнити, та зобов`язати внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В судове засідання скаржники не прибули, при цьому просили розглянути справу за їх відсутності (у разі неприбуття в судове засідання). Крім того, скаржники звернулись до суду із заявою про відвід слідчого судді ОСОБА_1 від розгляду даної справи.

Представник СБ України в судове засідання не прибув.

З приводу заяви скаржника про відвід слід зазначити таке.

В судовому засіданні встановлено, що скаржниками раніше заявлено про відвід окремих слідчих суддів, зокрема слідчого судді ОСОБА_1 (відповідно до прохальної частини скарги). 06 травня 2024 року дану справу передано для розгляду відповідної заяви. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 травня 2024 року відмовлено у задоволенні заяви скаржників про відвід слідчого судді ОСОБА_1 від розгляду даної скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 81 КПК України якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.

Отже, беручи до уваги, що питання про відвід слідчого судді ОСОБА_1 вже було предметом судового розгляду, а повторна заява скаржників про відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність залишення такої заяви без розгляду.

Проаналізувавши доводи скарги та вивчивши її матеріали, слід дійти такого висновку.

Як вбачається зі змісту скарги, 15 лютого 2024 року скаржники звернулись до СБ України із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 14.02.2024.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з положеннями ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

При цьому, відповідно до вимог ч. 1, ч. 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Крім того, вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, а саме п. 1. ст. 2 визначено, що до реєстру вносяться відомості, зокрема, про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; передачу матеріалів та відомостей іншому органу досудового розслідування, дізнання або за місцем проведення досудового розслідування (ч. 5 ст. 36, ч. 7 ст. 214, ст. 216, 218, п. 4 ч. 2 ст. 301 КПК України).

Відповідно до п. 1, 2 ст. 1 р. II Положення формування реєстру розпочинається з моменту внесення до нього реєстратором відповідних відомостей про кримінальне правопорушення, зазначених у заяві чи повідомленні про його вчинення або виявлених ним самостійно з будь-якого джерела. Усні заяви заносяться слідчим, дізнавачем (уповноваженою особою іншого підрозділу) або прокурором до протоколу, який підписується заявником.

Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст.214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості саме про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення. Дане твердження в повному обсязі узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18.

Разом з тим, слідчий суддя враховує і судову практику, викладену в листі Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 №9?49/0/4?17 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», відповідно до якого з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає в невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Водночас, обов`язок уповноваженої особи внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування без оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, на переконання слідчого судді, не є безальтернативністю автоматичного початку досудового розслідування за кожною без виключення заявою, отриманою органом досудового розслідування.

В даному випадку слідчий суддя звертає увагу, що розгляд будь-яких судових матеріалів, зокрема скарги в порядку ч. 1 ст. 303 КПК України, є результатом інтелектуальної діяльності на підставі оцінки представлених йому відомостей з точки зору права і кримінального процесуального закону. Отже, в даному конкретному випадку розгляд відповідної категорії справ обумовлює необхідність дослідження самої заяви про вчинення кримінального правопорушення, інакше б слідчий суддя виконував суто статичну роль та формальну функцію судового примусу уповноважених осіб вносити до реєстру всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.

Більше того, роль як слідчого судді при розгляді скарги, так і уповноваженої особи на внесення відомостей до ЄРДР, при отримання будь якого звернення полягає не лише у виконанні імперативних приписів, а і у оцінці певних обставин, зокрема з метою відмежування звернень, що явно не містять будь-яких вказівок на вчинення кримінального правопорушення.

В даному конкретному випадку, слідчий суддя, дослідивши заяву скаржників про вчинення, на думку останніх, окремими особами кримінальних правопорушень, слідчий суддя дійшов висновку, що згадана заява не містять конкретних обставин, що можуть свідчити про наявність правових ознак протиправних дій наведених осіб в частині скоєння ними кримінальних правопорушень, на які містяться посилання у заяві про кримінальне правопорушення, а відтак, на переконання слідчого судді, відсутні правові підстави для задоволення даної скарги.

Більше того, при вивченні матеріалів скарги, слідчим суддею не виявлено належних доказів на підтвердження того, що уповноваженою особою СБ України, отримано наведену заяву скаржників про вчинення кримінального правопорушення, оскільки до матеріалів скарги долучено лише докази направлення такої заяви, але не долучено доказів її отримання органом досудового розслідування.

Керуючись ст. 214, 216, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноваженої особи СБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1