У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП в місті Києві поданого у кримінальному провадженні № 0002305 від 02 червня 2024 року про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України

У С Т А Н О В И В:

Шевченківським УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002305 від 02 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02 червня 2024 року приблизно о 14 годині 10 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи у квартирі АДРЕСА_1 , вчинив хуліганство за наступних обставин.

Так, 02 червня 2024 року приблизно о 14 годині 10 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжуються особливою зухвалістю, прагнучи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, бажаючи самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству та державі, з метою вчинення хуліганських дій, безпричинно, розпочав провокувати конфлікт з ОСОБА_6 , який знаходився у власній квартирі АДРЕСА_1 , виражаючись нецензурними виразами в його адресу. Після чого, ОСОБА_4 не реагуючи на зауваження ОСОБА_6 припинити свої хуліганські дії, дістав із кишені джинсів заздалегідь заготовлений предмет для нанесення тілесних ушкоджень - лезо, яким почав махати в напрямку ОСОБА_6 .

Однак, ОСОБА_4 своїх дій не припинив, а навпаки прагнучи показати свою зневагу до існуючих норм і правил поведінки у суспільстві, бажаючи самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству та державі, використовуючи заздалегідь заготовлений предмет для нанесення тілесних ушкоджень - лезо, почав махати в напрямку ОСОБА_6 , внаслідок чого заподіяв останньому тілесні ушкодження, а саме різана рана підборіддя, різана рана лівої кисті, множинні рани лівого плеча.

Хуліганські дії ОСОБА_4 продовжувались приблизно 10 хвилин та були припинені працівника УПП у м. Києві ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які прибули на виклик за вказаної адресою.

02 червня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

03 червня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

04 червня 2024 року до ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Шевченківського УП ГУ НП в місті Києві застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

04 червня 2024 року за рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до ОСОБА_4 продовжено застосування запобіжного заходу на 60 діб, а саме до 01.08.2024 включно, без визначення розміру застави.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі, просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою.

Підозрюваний та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання та продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На обґрунтування свої доводів сторона захисту зазначила, що заявлені прокурором ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного є не доведеними, оскільки ОСОБА_4 не має наміру переховуватися, а відтак на їх думку належну процесуальну поведінку підозрюваного зможе забезпечити інший менш суворий запобіжний захід.

З`ясувавши думку учасників процесу, перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно із ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які вказують на факти, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення і такі є переконливими для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (частина перша статті 276 КПК). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою.

Крім того, обґрунтованість підозри вже була предметом судового розгляду, а будь-яких доказів на спростування вказаної обґрунтованості сторонами провадження не надано.

Відтак, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також враховуючи, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час не відпали та підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також, суд вважає, що на даний час з урахуванням, обставин, які інкримінуються ОСОБА_4 відсутні підстави для визначення розміру застави.

З огляду на викладене, враховуючи конкретні обставини справи, зокрема, наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що слід продовжити ОСОБА_4 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 36 днів, без визначення розміру застави, тобто до 02 вересня 2024 року, включно.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 36 (тридцять шість) днів, тобто до 02 вересня 2024 року, включно, в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1