Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/3542/24

Номер провадження: 1-кс/511/1079/24

07.11.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 (із використанням власних технічних засобів), розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого відділення № 1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Орел Роздільнянського (колишній Великомихайлівський) району Одеської області, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що 15 вересня 2024 року ОСОБА_5 , взявши з собою пластикову пляшку ємністю 1,5 літра, яка була наповнена горючою речовиною (дизельним паливом), прийшов до домоволодіння ОСОБА_8 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з яким у нього на протязі тривалого часу склалися неприязні відносини.

Знаходячись в дворі вказаного домоволодіння, на ґрунті тривалих неприязних відносин з ОСОБА_8 , у ОСОБА_5 виник намір направлений на умисне знищення майна шляхом підпалу.

Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 біля господарчого приміщення (сараю), з пластикової пляшки з горючою речовиною (дизельним паливом) облив будівлю сараю, а також дерев`яний стіл, який знаходився поряд з сараєм, після чого із застосуванням сірників підпалив вказаний сарай, який належить ОСОБА_8 , спричинивши матеріальну шкоду останньому, після чого на місці скоєння злочину був виявлений ОСОБА_8 .

Далі, 15 вересня 2024 року ОСОБА_5 було затримано в порядку статті 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 2 статті 194 КК України (умисне пошкодження чужого майна, вчинене шляхом підпалу).

Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: показаннями потерпілого ОСОБА_8 , свідків, протоколами огляду місця події та вилученими речовими доказами, протоколом обшуку та вилученими речовими доказами та відеозаписом з камер відеоспостереження, протоколом затримання в порядку статті 208 КПК України та вилученими під час обшуку особи речовими доказами, та іншими матеріалами кримінального провадження.

Разом з цим, стороною обвинувачення встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

З метою запобігання встановленим ризикам, 17 вересня 2024 року до підозрюваного було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави, строк дії ухвали - 13 листопада 2024 року (включно).

Водночас строк досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню становить 2 (два) місяці та спливає 15 листопада 2024 року, однак завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні до вказаного строку не представляється можливим, оскільки для прийняття законного та обґрунтованого рішення необхідно виконати ряд слідчих дій та завершити проведення призначених експертиз, а тому виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки раніше встановлені ризики не зменшились, а більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити запобігання встановленим ризикам.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний просив зменшити розмір застави.

Захисник просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, а у разі продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити мінімальний розмір застави.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Відділенням № 1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000644 від 15 вересня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України.

Частина 1 статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, 17 вересня 2024 року до підозрюваного було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у межах 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 181 680,00 гривень, строк дії ухвали - 13 листопада 2024 року (включно).

Поряд з цим, до вказаного строку завершити досудове розслідування не представилось можливим, а тому строк досудового розслідування у вказаному провадженні було продовжено до 3-х місяців, тобто до 15.12.2024 року (включно), оскільки для прийняття законного та обґрунтованого рішення необхідно необхідно виконати ряд слідчих дій та завершити проведення призначених експертиз, а саме: експертизи матеріалів речовин та виробів за напрямком експертної спеціальності 8.4 «Дослідження нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів», та пожежно-технічної експертизи за напрямком експертної спеціальності 10.8 (дослідження обставин виникнення і поширення пожеж та дотримання вимог пожежної безпеки), судової психіатричної експертизи.

Водночас раніше встановлені ризики не зменшились, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчи суддя вважає необхідним зазначити, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

При цьому, пункт сорок другий рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» визначає, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

На підставі викладеного, врахувавши підстави та обставини, передбачені статтями 177 -178, 199 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку, що слідчим та прокурором доведено, що встановлені раніше ризики не зменшились, а завершити досудове розслідування до строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою є неможливим.

При цьому, слідчий суддя відхиляє твердження захисника відносно достатності з метою запобігання встановленим ризикам застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби, оскільки прокурором та слідчим доведено, що більш м`які запобіжні заходи, аніж тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави не зможуть запобігти встановленим ризикам.

Разом з цим, щодо аргументів сторони захисту про зменшення розміру застави, слідчий суддя зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Підозрюваному повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, який за класифікацією відноситься до тяжкого злочину.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ЄСПЛ у справі «Істоміна проти України» (Istomina V. Ukraine, заява № 23312/15), зазначив, що застава має на меті не забезпечення відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням його/її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. ЄСПЛ наголосив на тому, що суд повинен так само обережно і ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди у справі може бути одним із факторів, що виправдовує вищу суму застави, але лише у поєднанні з іншими критеріями серйозністю вчиненого злочину, ризику втечі та ін.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу та встановлені ризики, слідчий суддя прийшов до висновку про можливість зменшення розміру застави до cорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділення № 1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування на 39 днів до 15 грудня 2024 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 121 120,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися із села Тростянець Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-заборонити спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України до 15 грудня 2024 року (включно).

В іншій частині відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1