Провадження № 1-кс/686/9758/24
У Х В А Л А
15 листопада 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Чемерівці Хмельницької області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше несудимого,
Слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим з прокурором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст.369-2 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.
Сторона захисту заперечила проти задоволення клопотання.
Захисник ствердила, що належну процесуальну поведінку підозрюваної забезпечить більш м`який запобіжний захід, оскільки ОСОБА_6 не буде переховуватися від органу досудового розслідування.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
За твердженням сторони обвинувачення, відповідно до наказу КНП «Хмельницька обласна лікарня» Хмельницької міської ради № 112 від 13.05.2024, медична сестра ОСОБА_6 , є секретарем постійно діючої військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Так, у листопаді 2024 року, точної дати в ході розслідування не встановлено, ОСОБА_7 дізнався від знайомих, що особа на ім`я ОСОБА_8 може йому допомогти оновити облікові данні в ТЦК та НОМЕР_1 .
Надалі, 06.11.2024, ОСОБА_7 зателефонував на мобільний телефон до ОСОБА_6 , та в ході телефонної розмови домовився із нею про зустріч о 20 год. 30 хв. біля магазину «Офіс центр», що по АДРЕСА_3 , де під час зустрічі, ОСОБА_6 , з метою реалізації свого злочинного умислу направленого на одержання неправомірної вигоди, переслідуючи корисливий мотив, в ході розмови запевнила ОСОБА_7 , що у разі надання їй грошових коштів в сумі 1500 доларів США, вона використовуючи свої зв`язки може вплинути на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також на посадових осіб військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 , які уповноважені на виконання функцій держави щодо прийняття ними рішення про оновлення ОСОБА_7 його облікових даних та за результатами проходження військово-лікарської комісії він буде придатний до військової служби у військових частинах забезпечення, ІНФОРМАЦІЯ_2 , ВВНЗ, навчальних центрах, закладах (установах), медичних підрозділах, підрозділах логістики, зв`язку, оперативного забезпечення, охорони, і для цього ОСОБА_7 не треба буде з`являтися безпосередньо до ТЦК та СП.
Розуміючи необхідність оновлення облікових даних та проходження військово-лікарської комісії, ОСОБА_7 вимушено погодився на протиправну пропозицію ОСОБА_6 .
06.11.2024, ОСОБА_7 звернувся до правоохоронних органів з відповідною заявою щодо незаконних дій ОСОБА_6 та в подальшому діяв під їх контролем.
В подальшому 12.11.2024, близько 15 год., ОСОБА_6 продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел щодо отримання неправомірної вигоди, діючи умисно, з корисливих мотивів, перебуваючи в підземному паркінгу будинку АДРЕСА_4 зустрівшись із ОСОБА_7 повторно висунула йому вимогу про надання їй неправомірної вигоди в сумі 1500 доларів США за вплив на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також на посадових осіб військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо прийняття ними рішення про оновлення ОСОБА_7 , без його присутності, облікових даних та проходження військово-лікарської комісії за результатами якої він буде визнаний придатним до військової до служби у військових частинах забезпечення, ІНФОРМАЦІЯ_2 , ВВНЗ, навчальних центрах, закладах (установах), медичних підрозділах, підрозділах логістики, зв`язку, оперативного забезпечення, охорони, на що ОСОБА_7 вимушено погодився та надав ОСОБА_6 копії своїх документів, а саме: копію паспорта, диплому та фото, а також повідомив, що зможе передати їй грошові кошти 13 листопада 2024 року, на що ОСОБА_6 погодилась.
В подальшому 13.11.2024 близько 11 год. 45 хв., згідно попередньої домовленості, ОСОБА_7 приїхав до АЗС «ОККО», що за адресою: АДРЕСА_5 де зустрівся з ОСОБА_6 , яка під час розмови знову запевнила ОСОБА_7 в тому, що вона використовуючи свої зв`язки вплине на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також на посадових осіб військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо прийняття ними рішення про оновлення ОСОБА_7 , без його присутності, облікових даних та проходження військово-лікарської комісії за результатами якої він буде визнаний придатним до військової до служби у військових частинах забезпечення, ІНФОРМАЦІЯ_2 , ВВНЗ, навчальних центрах, закладах (установах), медичних підрозділах, підрозділах логістики, зв`язку, оперативного забезпечення, охорони, а в 11 год. 50 хв., ОСОБА_6 отримала від ОСОБА_7 , 1500 доларів США неправомірної вигоди, що відповідно до курсу гривні затвердженого Національним банком України станом на 13.11.2024 становить 65 912 гривень, в якості неправомірної вигоди за здійснення впливу на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також на посадових осіб військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо прийняття ними рішення про оновлення ОСОБА_7 , без його присутності, облікових даних та проходження військово-лікарської комісії за результатами якої він буде визнаний придатним до військової до служби у військових частинах забезпечення, ІНФОРМАЦІЯ_2 , ВВНЗ, навчальних центрах, закладах (установах), медичних підрозділах, підрозділах логістики, зв`язку, оперативного забезпечення, охорони в тилу, після чого злочинній дії ОСОБА_6 було викрито працівниками правоохоронних органів на місці події.
Своїми діями, що виразилися в одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави поєднане з вимаганням такої вигоди, ОСОБА_6 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369-2 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 , у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення сторона обвинувачення підтверджєжу такими доказами:
- заявою від ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення, від 06.11.2024;
- протоколами допитів свідка ОСОБА_7 , від 08.11.2024, 12.11.2024 та від 13.11.2024;
- протоколом затримання ОСОБА_6 в порядку п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України від 13.11.2024;
- протоколом обшуку автомобіля марки «KIA» модель «Magentis», номерний знак НОМЕР_2 ;
- протоколами виготовлення імітаційних засобів від 12.11.2024;
- протоколами огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 13.11.2024;
Слідчий суддя зазначає, що повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.
З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.
Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.
Слідчий суддя вважає, що на цій стадії досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрювану з інкримінованим їй злочином.
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Сторона обвинувачення у клопотанні і в судовому засіданні зазначила про наявність ризиків, передбачених ст..177 КПК України: переховування від органу досудового розслідування і суду, впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України та те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді у виді позбавлення волі, зокрема строком від трьох до восьми років, а також додаткове обов`язкове покарання у вигляді конфіскації майна, зважаючи на покарання, яке загрожує їй у випадку визнання винуватою, співставляючи можливі негативні для себе наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, може вчиняти дії, спрямовані на ухилення та переховування від органу досудового розслідування та суду.
Ризик переховування від правосуддя обумовлюється серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.
Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку суттєво підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про те, що ОСОБА_6 має можливість впливу на цих осіб, які можуть бути допитані як свідки з метою створення власної версії подій та узгодження показань щодо обставин, про які йдеться у повідомленні про підозру.
Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, а також незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Не оцінюючи надані докази причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення доказів за стандартом переконання «поза розумним сумнівом» щодо її винуватотсі, слідчий суддя при обранні запобіжного заходу враховує всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання її винуватою, соціальні зв`язки підозрюваної, сімейни та майновий стан, те, що підозрювана розлучена, має на утриманні двох дітей, має місце проживання не має попередніх судимостей.
Водночас указані відомості про особу підозрюваної, її життєвий та професійний досвід, перебування на посаді сестри медичної КП «Хмельницька міська лікарня`де за відомостями, наданими стороною захисту у характеристиці, зарекомендувала себе дисциплінованою і акуратною в роботі та за чуйність, увагу, вимогливість та принциповість здобула повагу серед колектиу та хворих, а також відсутність судимостей, не стали на заваді прояву протиправної поведінки та причетності до вчинення тяжкого корупційного правопорушення.
Корупція є однією з основних загроз національній безпеці, у тому числі під час воєнного стану, яка підриває фінансову систему, довіру громадян України до інституцій та правопорядку.
А тому рівень суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_6 є високим.
З огляду на викладене, твердження сторони захисту про позитивні характеристики, наявність у підозрюваної на утриманні двох дітей, не нівелюють встановлених ризиків у кримінальному провадженні та не знижують здатності підозрюваною ОСОБА_6 вчинити дії з метою їх прояву.
Разом із цим, дослідивши медичні документи, надані стороною захисту, слідчий суддя відхиляє твердження захисника ОСОБА_5 про необхідність застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу з огляду на стан її здоров`я.
У матеріалах клопотання відсутні відомості щодо стану здоров`я підозрюваної,який би потребував негайного оперативного втручання чи іншим чином унеможливлював перебування її під вартою у якості застосування до неї такого запобіжного заходу.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. (частина 1 статті 183 КПК).
У силу п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Оцінюючи ступінь ризиків у сукупності з урахуванням тяжкості покарання за вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, зважуючи пропорційно потреби досудового розслідування, необхідність досягнення мети кримінального провадження урахувавши усі встановлені обставини вчинення кримінального правопорушення на початковій стадії досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку про те, що сторона обвинувачення довела те, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваноої і виконання нею процесуальних обов`язків.
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.
При цьому альтернативні, більш м`які запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання за встановлених обставин, не будуть дієвими, щоб запобігти зазначеним ризикам у цьому кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч.4 ст.183 КПК України визначення розміру застави при застосуванні до особи запобіжного заходу відноситься до компетенції слідчого судді. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільну небезпеку кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , ступінь втручання, здійснення якого допускається законодавцем під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження в кримінальних провадженнях за підозрою осіб у вчиненні кримінальних правопорушень, з метою забезпечення дієвості такого заходу, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3028 грн.) 151400 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
З урахуванням наведених обставин, саме такий розмір застави не буде непомірним для підозрюваної, водночас у разі її сплати стане достатнім стримуючим приписом від порушення покладених обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, а можливий ризик втрати застави стримуватиме підозрюваної від проявів ризиків та протидії розслідуванню у кримінальному провадженні.
Строк запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування.
За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваної у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 10 січня 2025 року.
Визначити заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151400 грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою.
У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_6 такі обов`язки:
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;
- утриматись від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя