печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

Іменем України

16 листопада 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

розглянувши у судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000839, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 111 КК України, клопотання прокурора про продовження строків тримання ОСОБА_7 під вартою, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження № 0000839 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 111 КК України.

До обвинуваченого ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який ухвалою суду від 10.10.2023 продовжено до 08.12.2023 включно.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження тримання ОСОБА_7 під вартою на 60 діб. Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати. Зокрема, ризик переховуватися від суду ґрунтується на тому, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 та ч. 2 ст. 111 КК України, які є тяжким та особливо тяжким злочинами відповідно, та за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на 15 років або довічне позбавлення волі з конфіскацією майна. Також наявний ризик незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні з метою схиляння їх до зміни показань безпосередньо в суді, зокрема шляхом погроз. Крім того, існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_7 обвинувачується в тому, що зберігав при собі вогнепальну зброю та бойові припаси в громадському місці без передбаченого законом дозволу та вчинив державну зраду, тому вчинення нового кримінального правопорушення при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу є цілком ймовірним. Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими. З урахуванням наведеного, просить продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_7 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Захисник ОСОБА_6 заперечував проти клопотання прокурора, зазначивши, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є занадто тяжким, до пред`явлення нової підозри за ч. 2 ст. 111 КК України обвинувачений ОСОБА_7 , знаючи, що така підозра буде йому висунута, перебував на домашньому арешті і жодних процесуальних обов`язків не порушував. Враховуючи тривалий час перебування обвинуваченого під вартою, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав думку свого захисника.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, додатково дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Ризик переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності підтверджується тим, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 111 КК України, які відносяться до тяжких та особливо тяжких злочинів, відповідальність за які передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років та позбавлення волі на строк 15 років або довічного позбавленням волі, з конфіскацію майна, відповідно. Обвинувачений, усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, у разі визнання його винуватим, з метою його уникнення, може переховуватись від суду.

Суд не приймає до уваги доводи сторони захисту з приводу того, що обвинуваченому може бути замінений запобіжний захід на більш м`який, оскільки відповідно до інкримінованого обвинувачення метою вчинення ОСОБА_7 протиправних дій було проведення підривної діяльності проти України, що виражалося у переданні представникам російської федерації інформації щодо місць дислокації військовослужбовців та військової техніки ЗСУ, тому є підстави вважати, що обвинувачений, розуміючи, що представники рф можуть забезпечити його переховування на території рф або на тимчасово окупованих територіях України, буде вважати, що єдиним способом уникнути кримінальної відповідальності за вчинення вказаних протиправних дій є доведення своїх злочинних намірів до кінця, продовжить кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, або вчинить інші протиправні дії, які необхідні для передання представникам рф вказаної інформації.

З огляду на вказане суд вважає наявним також ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, в тому числі аналогічного, що в контексті повномасштабної збройної агресії рф свідчить про надзвичайно високий рівень суспільної небезпеки таких дій, враховуючи, що на теперішній час продовжено воєнний стан Законом від 08.11.2023 № 3429-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» з 05 години 30 хвилин 16.11.2023 строком на 90 діб.

Також суд вбачає досі наявним ризик незаконного впливу обвинуваченого на свідків у вказаному кримінальному провадженні, оскільки станом на теперішній час вони судом не допитані. Вказане робить ймовірною можливість ОСОБА_7 здійснювати неправомірний вплив на вказаних осіб. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймає під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). Отже, за таких обставин ризик впливу на свідків існує на стадії судового провадження до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від останніх та дослідження їх судом.

Також суд враховує, що на теперішній час воєнний стан продовжено Указом Президента від 06.11.2023 №734/2023, затвердженим Законом України від 08.11.2023 № 3429-IX, з 05-30 год. 16.11.2023 строком на 90 діб. У разі застосування до ОСОБА_7 будь-якого іншого, більш м`якого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, він може за допомогою мобільних додатків, вчиняти дії, направлені на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній та інформаційній безпеці України, і така діяльність загрожуватиме як життю та здоров`ю невизначеного кола осіб, так і безпеці держави в цілому.

Доводи сторони захисту таких висновків не спростовують.

З урахуванням викладеного, а також даних про особу обвинуваченого ОСОБА_7 , соціальні зв`язки та спосіб життя, суд вбачає підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження до ОСОБА_7 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не знаходить підстав для задоволення клопотання сторони захисту про застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі домашнього арешту, оскільки враховуючи наявні ризики, підвищену суспільну небезпечність інкримінованих ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, в даному випадку загальносуспільний інтерес переважає його інтереси на особисту свободу.

При цьому суд приймає до уваги положення ч. 6 ст. 176 КПК України, якою передбачено, що під час дії воєнного стану до осіб, які обвинувачуються зокрема у вчиненні злочину, передбаченого статтею 111 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, застосовується виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

З урахуванням положень абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України та введеного на території України воєнного стану суд при продовженні застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не вбачає підстав для визначення щодо неї застави як альтернативного запобіжного заходу.

На підставі ст. ст. 177, 183, 331 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Продовжити до 14 січня 2024 року включно застосований до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3