У Х В А Л А

Справа № 285/4627/24

провадження № 1-кс/0285/1186/24

06 вересня 2024 року м. Звягель

Слідчий суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000847 від 05.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Баранівка, Баранівського району Житомирської області, громадянина України, освіта середня, неодруженого, на утриманні дітей не має, не працює, зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , не судимого,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 04 вересня 2024 року, приблизно о 22 годині 40 хвилин, ОСОБА_4 , перебував за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , коли у нього виник злочинний умисел, направлений на умисне знищення шляхом підпалу дерев`яної будівлі та майна Свято-Покровського храму Української православної церкви , розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить релігійній АДРЕСА_2 . З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на знищення чужого майна, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій та їх наслідків, бажаючи їх настання, ОСОБА_4 цього ж дня, приблизно о 22 год. 45 хв., не повідомляючи про свої злочинні наміри знищити будівлю храму, у свого сусіда ОСОБА_7 , проживаючого по АДРЕСА_3 , взяв 1 літр бензину в пластиковій ємності, з метою його подальшого використання для здійснення підпалу, та попрямував до вищевказаного місця розташування будівлі храму. При цьому ОСОБА_4 чітко усвідомлював, що підпал будівлі храму за допомогою легкозаймистої рідини, такої як бензин, може повністю його знищити, оскільки вказана будівля виконана з дерева. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на знищення чужого майна, ОСОБА_4 підійшов до території Свято-Покровського храму Української православної церкви, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , де переліз через паркан та наблизився до центрального входу храму. Перебуваючи у вказаному місці цього ж дня приблизно о 22 год. 55 хв., за вищевказаних обставин, утримуючи у своїх руках заздалегідь підготовлену ємність з бензином, облив ним зовнішню частину стін будівлі Свято- Покровського храму Української православної церкви , після чого за допомогою заздалегідь підготовленої запальнички, підпалив її. В результаті умисних дій ОСОБА_4 будівля Свято-Покровського храму Української православної церкви зайнялась. Впевнившись, що розпочалась пожежа, ОСОБА_4 залишив місце вчинення кримінального правопорушення. Внаслідок умисних злочинних дій ОСОБА_4 вогнем знищено будівлю та майно Свято-Покровського храму Української православної церкви , що по АДРЕСА_1 , чим заподіяно майнової шкоди інтересам релігійної громади Свято-Покровської парафії Житомирської Єпархії Української православної церкви.

05 вересня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні умисного знищення чужого майна шляхом підпалу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, підтверджуються зібраними в кримінальному провадженні, відповідно до вимог КПК України, доказами.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які

мають істотне значення для встановлення обставин кримінального

правопорушення;

3) незаконно впливати на свідків, потерпілого;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вказав, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час досудового розслідування ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та пояснив, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти спробам підозрюваного переховуватися від слідства або суду, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Захисник просив врахувати, що підозрюваний є військовослужбовцем, має зареєстроване місце проживання, де постійно проживає, має матір, якій допомагає, та рахується таким, що не судимий. Також вказав, що його підзахисний не мав наміру завдати шкоді людям, а лише майну.

Заслухавши сторону обвинувачення та захисту, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку про часткове задоволення клопотання на підставі наступного.

Так, виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч.1 ст. 177 КПК України та не підлягає розширеному тлумаченню.

Встановлено, що в провадженні СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000847 від 05.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

05.09.2024 року о 06 год. 00 хв. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України затримано ОСОБА_4 ..

05.09.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

З огляду на зміст клопотання та надані докази, слідчий суддя доходить переконання про існування обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Як свідчить практика Європейського Суду з прав людини, «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б могли переконати об`єктивного, неупередженого спостерігача у тому, що відповідна особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Разом з тим, взявши до уваги доводи прокурора та надані докази, слідчим суддею встановлено лише наявність ризиків, передбачених у п. 2,3 ч. 1 ст.177 КПК України, зокрема знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному правопорушенні, які є його односельцями.

Натомість ризики, передбачені п.п. 1,4,5 ч. 1 ст.177 КПК Українипрокурором не доведено.

Також, прокурором не доведено та у судовому засіданні не встановлено об`єктивних даних, які б дійсно свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливе виключно в умовах тримання його під вартою.

При визначенні обґрунтованості обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слідчий суддя враховує той факт, що підозрюваний має зареєстроване постійне місце проживання, не працює, має матір, є військовослужбовцем, рахується таким, що не судимий, характеризується негативно та підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відносить до категорії тяжкого злочину.

Згідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, з урахуванням того, що прокурором доведено обставини, передбачені п.1,2 ч. 1 ст. 194 КПК України, але не доведено обставини, передбачені п.3 ч. 1 ст. 194, слідчий суддя вбачає підстави для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до двох місяців.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно ч.6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про домашній арешт не може перевищувати двох місяців.

Також з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження являється доцільним зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, що передбачено ч. 5 ст. 194 КПК України, строком на 2 місяці.

За таких обставин, клопотання слідчого слід задовольнити частково, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до двох місяців з покладенням обов`язку прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду .

Керуючись статтями 131, 132, 181, 193-196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк на 60 (шістесят) днів.

Визначити строк дії даної ухвали - до 04.11.2024 року включно.

Заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово.

Покласти на ОСОБА_4 обов`язок прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі, якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до органу досудового слідства чи суду без поважних причин або не повідомить про причини своєї неявки, або порушить покладені на нього даною ухвалою обов`язки, слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого більш тяжкого запобіжного заходу.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її проголошення органом Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1