Справа № 442/4454/21
Провадження № 1-кс/442/1698/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року суддя Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дрогобичі заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 у розгляді скарги на постанову слідчого від 27.09.2024 в межах кримінального провадження №0001186,

встановила:

ОСОБА_5 звернулась до суду із заявою про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарги на постанову слідчої ОСОБА_6 від 27.09.2024 в межах кримінального провадження №0001186 від 19.08.2020.

В обґрунтування заяви покликається на те, що не довіряє судді ОСОБА_4 , вважає її упередженою відносно неї. Рішення, які суддя ОСОБА_4 ухвалювала, оскаржувались нею до апеляційної інстанції. Крім цього, зазначає, що вона зверталась до Вищої ради правосуддя зі скаргою на дії судді ОСОБА_4 .

В судовому засіданні заявниця заяву підтримала, покликаючись на обставини, викладені у заяві.

Вивчивши надані матеріали про відвід слідчого судді ОСОБА_4 приходжу до наступного висновку:

положеннями ст.ст. 75, 76 КПК України визначено підстави відводу щодо судді, зокрема відповідно до п.4 ч.1 ст.75 суддя не може брати участь у кримінальному проваджені за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Відповідно до ч. 3, 4, 5 ст.80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Як визначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 9 листопада 2006 р. у справі «Білуха проти України», наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Згідно п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: «Ніхто не може бути суддею у власній справі». Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (рішення від 28.10.1998 у справі "Ветштайн проти Швейцарії", тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду.

У чинному кримінальному процесуальному законі закріплено інститут відводу (самовідводу) судді, який, по суті, є єдиним способом вирішення конфлікту інтересів в їхній професійній діяльності, прямо передбаченим законом. При цьому, інститут відводу (самовідводу) є однією з найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Відвід дозволяє виключити найменшу підозру в зацікавленості судді в результатах розгляду конкретної справи, навіть, якщо насправді такої зацікавленості немає, оскільки пріоритетною тут є суспільна довіра до суду.

Беручи до уваги недовіру до слідчого судді заявницею, з метою недопущення виникнення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді у розгляді справи, вважаю за доцільне заявлений відвід задоволити.

Водночас, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що зі змісті ст.107 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" не є підставою для відводу судді подання на нього скарги до Вищої ради правосуддя, оскільки право на звернення зі скаргою щодо дисциплінарного проступку судді має будь-яка особа.

Рішенням Ради суддів України від 8 червня 2017 року № 34 роз`яснено, що наявність скарги щодо судді у провадженні Вищої Ради Правосуддя, відкриття дисциплінарного провадження за такою скаргою не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної судової справи.

З таких підстав, слід констатувати, що подання учасником судового провадження скарги на дії судді до ВРП до закінчення судового розгляду не перешкоджає судді продовжувати судовий розгляд та виконувати обов`язок справедливо, безсторонньо та своєчасно вирішувати справу відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80 КПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_7 про відвід слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 у розгляді скарги на постанову слідчого від 27.09.2024 в межах кримінального провадження №0001186 задоволити.

Справу №442/4454/24 за скаргою ОСОБА_3 передати в канцелярію суду для розподілу справ між суддями автоматизованою системою документообігу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1