Провадження № 1-кс/635/1944/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року смт Покотилівка Харківський район Харківська область

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури ОСОБА_2 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000488 від 02.06.2024, за ознаками ч. 4 ст. 190 КК України про арешт майна -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , за матеріалами досудового розслідування №0000488 від 02.06.2024, за ознаками ч. 4 ст. 190 КК України про арешт майна, в якому прокурор просила накласти арешт на тимчасово вилучене майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено в ході обшуку 30.10.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон Samsung А-15 в корпусі блакитного кольору з 2 (двома) сім-картами за номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; мобільний телефон Xiaomi Mi A2 Lite без сім-карт; планшет AGS2- НОМЕР_3 чорного кольору з пошкодженим екраном; банківську карту АТ КБ "ПриватБанк" № НОМЕР_4 . Визначення місця зберігання вищевказаного майна доручити стороні обвинувачення з урахуванням вимог Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, з огляду на таке.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, в межах досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення прокурор звернулась до Харківського районного суду Харківської області з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучено під час обшуку 30.10.2024.

Однак, прокурор не вказує документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, а також не вказано місце зберігання арештованого майна, що не відповідає вимогам ст. 100 КПК України.

Зазначене об`єктивно позбавляє слідчого суддю можливості надання судження доцільності його арешту для досягнення дієвості кримінального провадження у відповідності до ч.1 ст.131 КПК України та унеможливлює доведення прокурором того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора та що може бути виконане завдання для виконання якого прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення у справі.

Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню для усунення недоліків у строк 72 години.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного і керуючись ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури ОСОБА_2 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000488 від 02.06.2024, за ознаками ч. 4 ст. 190 КК України про арешт майна - повернути прокурору та встановити строк в 72 години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1