Справа №766/1170/23
н/п 1-кп/766/1226/24
УХВАЛА

про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою

22.08.2024 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі

головуючого судді: ОСОБА_1 секретар: ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції)

обвинуваченої: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні в режимі відеоконференції клопотання прокурора Олешківської окружної прокуратури Херсонської області про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.5 ст. 111-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває кримінальне провадження, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.5 ст. 111-1 КК України.

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 від 07.07.2023 року, призначено підготовче судове засідання у справі.

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 від 11.07.2023 року кримінальне провадження призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні прокурор подав до суду клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_5 на 60 днів. Клопотання обґрунтовує тим, що ризики, які стали підставою для обрання та продовження обвинуваченій такого запобіжного заходу, не зменшились.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Обвинувачена ОСОБА_5 , та її захисник ОСОБА_4 , заперечували проти задоволення клопотання.

Суд, заслухавши обґрунтування прокурора в підтримку заявленого клопотання, заперечення захисника та обвинуваченої, приходить до висновку, що обраний обвинуваченій ОСОБА_5 , запобіжний захід необхідно продовжити з наступних мотивів.

У відповідності до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Клопотання прокурора подано в порядку, передбаченому ст. 331 КПК України, відтак жодних порушень при внесенні клопотання прокурором немає.

У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

За положеннями постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» від 25.04.2003 року №4 запобіжні заходи застосовуються за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Разом з тим, взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим такий обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають норм КПК України, і його належної поведінки.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу судом враховується практика Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення «Лабіта проти Італії», згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні злочину проти основ національної безпеки України, вчиненого в умовах воєнного стану та збройної агресії Російської Федерації. Зважаючи на тяжкість основного покарання, яке загрожує обвинуваченій у разі визнання її винуватою за ч.5 ст.111-1 КК України - позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої, суд погоджується з доводами прокурора, що наведені у наданому до суду клопотанні ризики продовжують існувати.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд бере до уваги, що існування обґрунтованої підозри чи обґрунтованого обвинувачення передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване» залежить від усіх обставин справи. Факти, які дають підставу для підозри і висунення обвинувачення не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи. У цьому випадку достатніми є докази, які об`єктивно зв`язують обвинувачену з певним злочином і не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми для висунення звинувачення.

З огляду на положення ч. 3 ст. 199 КПК України, вирішуючи вказане питання, суд враховує обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд бере до уваги у сукупності обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченій у разі визнання її винуватою, зокрема за ч. 5 ст. 111-1 КК України (позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої), характеризуючі дані про її особу.

У справі відсутні дані про те, що стан здоров`я обвинуваченої перешкоджає перебуванню нею у місці попереднього ув`язнення.

Доводи сторони захисту та обвинуваченої не спростовують доводів прокурора, не перевищують суспільного інтересу у справі, який також полягає і у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, встановленні істини у справі, забезпеченні виконання обвинуваченим процесуальних рішень у справі та запобіганні процесуальних ризиків.

Суд вважає, що продовжують існувати ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, які слугували підставою для обрання та продовження обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Підстав вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченої може забезпечити і більш м`який запобіжний захід, судом не встановлено.

Крім того, згідно з ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Запобіжний захід, визначений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є тримання під вартою.

Визначаючи підстави для виняткового виду запобіжного заходу суд враховує обставини, визначені в ст.178 КПК України, а також тяжкість обвинувачення, а також враховує, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 , більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак ризики не змінилися та не зменшилися.

Враховуючи існування ризиків, обґрунтованість підозри, суд продовжує для ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Окрім того, суд звертає увагу на те що, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до розділу І КК України належить до злочинів проти основ національної безпеки України, в той час, коли відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено воєнний стан на всій території України, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність даного правопорушення.

Крім того, суд зазначає, що будь-який інший запобіжний захід до обвинуваченої застосувати неможливо, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою, а отже застосування будь-якого іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, як не є можливим згідно з процесуальними нормами, так і не буде достатнім для стримування ризиків не процесуальної поведінки, передбачених ст. 177 КПК України.

З огляду на наведене, оцінивши у сукупності наведені обставини, суд не знаходить підстав для зміни щодо обвинуваченої ОСОБА_5 , запобіжного заходу на менш суворий і з метою забезпечення виконання нею процесуальних обов`язків, а також запобігання її спробам будь - яким чином перешкоджати кримінальному провадженню, вважає доцільним, з урахуванням цілей п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, принципу правової визначеності, продовжити їй застосування в межах строку, визначеного законом - до 20.10.2024 року включно.

Керуючись п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 176-178, 199, 331, 376 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Строк тримання обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою продовжити до 20.10.2024 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченою, прокурором, захисником, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченій, захиснику до відома та направити начальнику ДУ "Миколаївський слідчий ізолятор" для виконання.

Повний текст ухвали буде оголошено 23.08.2024 року о 14 год. 00 хв.

Суддя ОСОБА_1