Справа № 131/1469/24
Провадження № 1-кс/131/254/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2024м. Іллінці

Слідчий суддя Іллінецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Іллінці за повного фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дібровинці Оратівського району Вінницької області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, громадянина України, українця, офіційно не працюючого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

учасники провадження: прокурор ОСОБА_5 , старший слідчий ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_6 , -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ відділення поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Липовецького відділу Немирівської окружної прокуратури звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, посилаючись на те, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив умисний особливо тяжкий злочин, пов`язаний із умисним протиправним заподіянням смерті іншій людині, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.10.2024 близько 18:00 ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, прийшов до домогосподарства ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 . Під час суперечки з ОСОБА_7 . ОСОБА_4 наніс їй численні удари руками та ногами, спричинивши тілесні ушкодження, від яких вона померла на місці. Причина смерті сполучна травма тіла.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, є те, що на вилучених під час огляду місця події та обшуку речах, зокрема на одязі підозрюваного, були виявлені сліди речовини бурого кольору, що можуть бути кров`ю потерпілої; характер та розташування тілесних ушкоджень на руках підозрюваного збігаються з можливим механізмом їх утворення під час нанесення ударів потерпілій; свідчення кількох осіб частково вказують на його причетність до злочину; а також той факт, що біологічні зразки, відібрані у ОСОБА_4 , будуть порівняні з вилученими на місці події слідами для встановлення відповідності.

Згідно довідки-характеристики, ОСОБА_4 проживає без реєстрації в житловому будинку, який належить ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 разом із сім`єю: співмешканка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; дочка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_4 займався вантажними перевезеннями. Зі слів сусідів дебоширив в сім`ї, таким чином характеризується негативно.

Отже, є достатні підстави вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, зокрема в частині вчинення підозрюваним дій пов`язаних із переховуванням від органів досудового розслідування або суду, так як міра покарання передбачає позбавлення волі; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою впливу на їхні показання, що призведе до їх спотворення і це негативно вплине на хід проведення досудового розслідування.

З огляду на особу підозрюваного, злочин, який ним вчинений, наявність вказаних ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий за погодженням із прокурором просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до такого підозрюваного строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 та старший слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримали, просили його задоволити, зважаючи на обґрунтованість підозри та наявність ризиків передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України та неможливістю застосування більш м`якого запобіжного заходу, та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання, зазначивши, що кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України ОСОБА_4 не вчиняв, свою вину не визнає, вважає, що, можливо, спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_7 , які спричинили її смерть, з власної необережності. Відповідно захисник підозрюваного ОСОБА_6 клопотав про застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши надані стороною обвинувачення докази підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні СВ відділення поліції № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області перебуває вказане кримінальне провадження № 0000153 від 08.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, - вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

09.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні таким підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допитів свідків, яким відомі обставини вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду місця події, висновком експерта №129 від 09.10.2024, іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності на даному етапі досудового розслідування.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

Тобто, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Описана у клопотанні слідчого фабула злочину у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у діях ОСОБА_4 .

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, - вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Підозра ОСОБА_4 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують такого підозрюваного із обумовленим кримінальним правопорушенням.

Таким чином, дослідженими в судовому засіданні доказами обґрунтовано можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування до нього заходів забезпечення кримінального провадження на підставі поданих слідчим до клопотання матеріалів.

Слід враховувати, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, тому лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів слідчий суддя визначає, чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування, та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування, або продовження застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Застосовуючи найсуворіший запобіжний захід при його обранні, слідчий суддя вважає доведеним слідчим існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений особливо тяжкий злочин, санкція якого передбачає позбавлення волі від 7 до 15 років може ухилитись від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Метою застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити вказані ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні таким підозрюваним кримінального правопорушення, а також ризиків, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, й ці ризики виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що є підставою для обраного щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, й існування таких ризиків породжують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, адже судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, оскільки такий підозрюваний вчинив умисний особливо тяжкий злочин, пов`язаний із умисним протиправним заподіянням смерті іншій людині.

Так, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991 року).

Щодо питання уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з тримання особи під вартою (більш м`якого), то у світлі факторів пов`язаних з особою підозрюваного, який хоча раніше не судимий, проте зважаючи на його моральність, можливе вчинення кримінального правопорушення в стані алкогольного та наркотичного сп`яніння (протокол №26 від 09.10.2024), проживання без реєстрації, злочин, у вчиненні якого він підозрюється, негативну характеристику за місцем проживання (видана старостою Тягунського старостинського округу від 09.10.2024 №245), суд вважає недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання обгрунтованих слідчим ризикам.

Надані суду довідка про склад сім`ї від 09.10.2024 №125/08.0013-10, довідка-характеристика від 09.10.2024 №126/08.0013-10, видані Оратівською селищною радою не містять посилання на період проживання підозрюваного за адресою АДРЕСА_2 , тому судом враховані при обранні запобіжного заходу не можуть бути. Зайнятість підозрюваного, наявність у нього дітей та батьків є недостатніми підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, зважаючи на наведені вище ризики та факт вбивства бабусі співмешканки ОСОБА_4 , у вчиненні якого підозрюється останній.

Отже, клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 про застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід залишити без задоволення.

З урахування сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, особливо тяжкого злочину, який ним вчинений, в силу характеру вчиненого ним діяння та одночасної потереби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя приходить до висновку про те, що слідчий довів дійсні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу, а саме тримання під вартою, й вважає, що лише такий запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку вказаного підозрюваного з урахуванням обставин кримінального правопорушення та його особи, адже підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, зважаючи на те, що вчинений ним злочин, усвідомлення наслідків покарання може вплинути на його процесуальну поведінку, а застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім заходом для запобігання обгрунтованих слідчим ризикам.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Строк тримання під вартою підозрюваного не виходить за межі, визначені КПК України, та є необхідною мірою в ній з огляду на те, що в ході розгляду було встановлено наявність передумов, регламентованих ст. 194 даного Кодексу, тобто строк утримання під вартою відповідає критерію розумності згідно ст. 197 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч.1 ст. 197 КПК України).

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше (ч.2 ст. 197 КПК України).

Відповідно, зважаючи на вказані норми процесуального закону, строк дії цієї ухвали відраховувати з 09.10.2024 по 07.12.2024 (включно).

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини. Отже, суд не вбачає підстав для визначення розміру застави для підозрюваного ОСОБА_4 .

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 - задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця с. Дібровинці Оратівського району Вінницької області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 днів, який починати обраховувати з моменту затримання, тобто з 09.10.2024 по 07.12.2024 (включно).

В задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 про застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Копію ухвали направити до Державної установи «Вінницька установа виконання покарань № 1» для виконання.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено 15.10.2024 о 09:15.

Слідчий суддя: