УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000983 від 06.08.2024 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, працюючого інженером з охорони праці ТОВ «Одеспассервіс», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1. Виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Досудовим розслідуванням установлено, ОСОБА_4 , не маючи дозволу на носіння та зберігання зброї, передбаченого Постановою Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992, в порушення «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої Наказом № 622 Міністерства Внутрішніх Справ України від 21.08.1998, у невстановлені досудовим розслідуванням час, спосіб та місці придбав пістолет «Макарова» сріблястого кольору без номеру, глушник до пістолета та магазин до пістолета без номеру, 7 патронів калібру 9 мм з маркуванням «38 87», корпус ручної осколкової гранати Ф-1 з маркуванням «10769-79Т», запал типу УЗРГМ з маркуванням та тавруванням на спусковій скобі «186-84 УЗРГМ-2583», які незаконно переніс та зберігав за місцем мешкання у будинку АДРЕСА_2 , які 06.08.2024 під час проведення обшуку вилучені, крім 5 патронів калібру 9 мм з маркуванням «38 87», які ОСОБА_4 05.08.2024 використав шляхом пострілів з пістолета ОСОБА_8 та умисного вбивства ОСОБА_9 .

Крім того, ОСОБА_4 , перебуваючи 05.08.2024 орієнтовно о 11:30 за місцем мешкання у будинку АДРЕСА_2 спільно зі своїм пасинком ОСОБА_9 , на підґрунті особистих тривалих неприязнених відносин, конфлікту та сварки, які виникли в результаті спору щодо користування спільним будинком за вказаною адресою, вирішив вчинити умисне вбивство ОСОБА_9 із застосуванням наявного у нього пістолета ОСОБА_8 .

З цією метою ОСОБА_4 дістав пістолет Макарова з глушником споряджений 7 патронами та підійшов до ОСОБА_9 .

Реалізуючи злочинний умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_9 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_4 , 05.08.2024 приблизно 11:40, будучи в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи в будинку АДРЕСА_2 ,тримаючи в правій руці пістолет Макарова з глушником споряджений 7 патронами, використовуючи його як знаряддя вчинення злочину, здійснив п`ять прицільних пострілів в ОСОБА_9 , чим спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді: пошкоджень м`яких тканин в правій скроневій області; крововиливу у зовнішнього кута правого ока; садна в навколоочній області справа; горизонтальної рани на правій щоці з розмозженням щоки; вертикальної рани в потиличній ділянці голови зліва;рани нижньої третини лівого плеча;рани на внутрішній поверхні верхньої третини лівого плеча; рани на лівій половині грудної клітки; рани на поверхні грудної клітини зліва; рани на передній поверхні грудної клітки; рани передньої поверхні грудної клітини зліва;рани на спині зліва по лопатковій лінії; рани передньої бокової поверхні грудної клітини, внаслідок чого настала гостра крововтрата що потягло за собою настання смерті потерпілого на місці події.

З метою приховування трупу ОСОБА_9 та уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_4 викликав свого знайомого ОСОБА_10 на автомобілі "Шкода Фабіа", державний номерний знак НОМЕР_1 , з яким погрузили труп ОСОБА_9 до салону цього автомобіля та вивезли на пустир, де залишили в кущах на відстані близько 200 метрів від будинку по АДРЕСА_3 , за координатами 46,5751618,30,8352233.

За вищевикладених обставин, 06.08.2024 в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 органом досудового розслідування було затримано та 07.08.2024 його повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

-ч. 1 ст. 263 КК України, за кваліфікуючими ознаками: носіння, зберігання, придбання вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу;

-ч. 1 ст. 115 КК України, за кваліфікуючими ознаками: вчиненні умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.

Слідчий за погодження з прокурором звертається з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , обґрунтовуючи його наявністю необхідності запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України та відповідно неможливістю застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу.

2. Позиції учасників судового засідання.

Прокурор вимоги поданого клопотання підтримала в повному обсязі та просила задовольнити клопотання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення застави.

Захисник підозрюваного заперечувала проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, просила застосувати відносно її підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на те, що останній з підозрою згоден та щиро кається у скоєному.

Підозрюваний з підозрою згоден, щиро кається у вчиненому, щодо запобіжного заходу поклався на розсуд суду.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 115 КК України.

07.08.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 115 КК України.

У підтвердження існування в рамках такого кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень сторона обвинувачення посилається на: протокол огляду місця події місцевості; протокол допиту свідка ОСОБА_11 ; протокол обшуку від 06.08.2024; протокол огляду трупа ОСОБА_9 ; покази свідка ОСОБА_10 .

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

5. Відомості, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 у тому числі й особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Щодо можливого незаконного впливу з боку ОСОБА_4 на свідків та потерпілого, то слідчий суддя враховує, що на теперішній час підозра, пред`явлена ОСОБА_4 в тому числі ґрунтується на показаннях свідків, які є особисто знайомими підозрюваному. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_4 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику (п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України).

6. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

Слідчий суддя враховує тяжкість інкримінованих підозрюваних ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, а також фактичні обставини й характер даних кримінальних правопорушень, та приходить до переконання, що на даній стадії досудового розслідування відносно підозрюваного слід обрати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки такої особи, в тому числі, не забезпечать досягнення завдань кримінального провадження в цілому, та міри запобіжного заходу, зокрема.

При вирішенні питання щодо застосування розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 на даний час обґрунтовано підозрюється у тому числі у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, також враховуючи обставини та характер такого кримінального правопорушення, підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, слідчий суддя, враховуючи п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, не знаходить підстав для визначення розміру застави при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак, на думку слідчого судді, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, досягнути мети застосування запобіжного заходу, а саме забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

7. Висновки слідчого судді.

Таким чином, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, а тому керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000983 від 06.08.2024 відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 03.10.2024 року, в межах строку досудового розслідування.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1