УХВАЛА

Іменем України

04 листопада 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000655, накладеного ухвалою слідчого судді 09.09.2024 у справі № 296/8277/24, -

встановив:

На електронну адресу Корольовського районного суду м.Житомира надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000655, накладеного ухвалою слідчого судді 09.09.2024 у справі № 296/8277/24, а саме арешту автомобіля «Mitsubishi Pajero Sport» р/н НОМЕР_1 .

Дане клопотання не скріплено електронним цифровим підписом.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Кримінальним процесуальним законом не врегульовано питання ідентифікації особи, яка подає клопотання слідчому судді засобами електронного зв`язку, відтак необхідно керуватися положеннями Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Статтею 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» визначено, що електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис. Особистий ключ (дані для створення електронного підпису чи печатки) - унікальні дані, що використовуються підписувачем чи створювачем електронної печатки для створення електронного підпису чи печатки. Підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

У відповідності до ч.1 ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Згідно з ч.1 та ч.2 ст.6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

У газеті "Голос України" від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку. Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.

З аналізу вищевикладеного випливає, що звернення до суду в електронній формі має бути ідентифіковано електронним підписом такої особи, та особа може звернутись до суду засобами Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи у порядку, визначеному нормами КПК України, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), з використанням електронного підпису.

Слідчий суддя зазначає, що відсутність підпису заявника унеможливлює підтвердження наявності його особистої волі для звернення до суду з метою реалізації своїх процесуальних прав, ідентифікації особи заявника, оскільки підпис - обов`язковий реквізит документа, який надає йому юридичної сили і свідчить про відповідальність особи за його зміст.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Одною з таких засад є законність (ст.7 ч.1 п.2 КПК України).

З урахуванням того, що клопотання про скасування арешту майна подано в електронній формі без електронного цифрового підпису, що не дає можливості ідентифікувати особу, яка подала клопотання, відтак таке разом з доданими до нього матеріалами підлягає поверненню ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст.7, 9, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000655, накладеного ухвалою слідчого судді 09.09.2024 у справі № 296/8277/24, разом з доданими до нього матеріалами, - повернути особі, яка його подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Житомирського апеляційного суду та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1