Справа № 548/1968/24
Провадження №1-кс/548/539/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.09.2024 м. Хорол

Слідчий суддя Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Хорольського районного суду Полтавської області клопотання слідчого СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене начальником Оржицького відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про арешт майна -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, на обгрунтування якого зазначив, що установлено, що 01.09.2024 до ВП № 2 (Оржиця) Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про те, що в період часу приблизно із 08:00 год. по 10:00 год. 01.09.2024 невстановлена особа, таємно, усупереч волі власника, проникнувши до території господарства за адресою АДРЕСА_1 незаконно заволоділа мопедом марки "Suzuki" без державного номерного знаку, сіро-чорного кольору, який належить ОСОБА_5 .

Окрім цього, 03.09.2024 до ВП №2 (Оржиця) Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про те, що в період часу із 02.09.2024 по 03.09.2024, невстановлена особа, умисно, осквернила могили осіб, які брали участь у відсічі й стримуванні збройної агресії Російської Федерації, а саме: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які розташовані на цвинтарі в с. Заріг Оржицької ТГ Лубенського району Полтавської області.

Окрім цього, 04.09.2024 до ВП № 2 (Оржиця) Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про те, що в період часу приблизно із 30.08.2024 по 01.09.2024 невстановлена особа, таємно, усупереч волі власника, проникнувши до території господарства за адресою АДРЕСА_1 незаконно заволоділа мотоциклом марки "Forte" моделі FT-110D без державного номерного знаку, синього кольору, який належить ОСОБА_8 .

04.09.2024 кримінальні правопорушення за вказаними фактами було об`єднано в одне та зареєстроване в ЄРДР під №0000367 від 01.09.2024.

05.09.2024 у ході огляду за адресою АДРЕСА_2 було вилучено штани камуфльовані (мультикам) 52 розміру з поясом зеленого кольору, які запаковано до окремого сейф-пакету, фіскальний чек ТОВ «Конверс ЛІНКС» АЗС, м. Київ, Оболонський р-н, вул. Богатирська, 2, який запаковано до окремого сейф-пакету та картуз чорного кольору із зображенням герба України, яку запаковано до окремого сейф-пакету, які добровільно видала в ході огляду ОСОБА_9 (засоби зв`язку НОМЕР_1 ).

Вище вказане майно постановою слідчого визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

В судове засідання слідчий не з`явився, клопотав суддю розглянути справу у його відсутність.

Власник майна в судове засідання не з"явився.

Вивчивши клопотання, дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, надані із клопотанням, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення даного клопотання з наступних підстав.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом частини 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.Таким чином, Кримінальним процесуальним кодексом України чітко визначені підстави накладення арешту майна.

Зазначена слідчим СВ мета застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження є проведення відповідних експертиз та зберігання речових доказів.

Слід відмітити, що відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (тобто збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності, та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене майно та збереження речового доказу, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, не накладення арешту на тимчасово вилучене майно може призвести до його зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні,слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 167, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене начальником Оржицького відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити .

Накласти арешт на вилучені 05.09.2024 штани камуфльовані (мультикам) 52 розміру з поясом зеленого кольору, фіскальний чек ТОВ «Конверс ЛІНКС» АЗС, м. Київ, Оболонський р-н, вул. Богатирська, 2 та картуз чорного кольору із зображенням герба України, які є речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000367 від 01.09.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 297 КК України, з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження, для забезпечення збереження.

Місцем зберігання речових доказів: визначити кімнату зберігання речових доказів СПД №1 ВП №2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, за адресою вул. Незалежності, 14, сел. Оржиця, Лубенський район, Полтавська область.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 .

Копію ухвали слідчого судді про арешт майна негайно після проголошення вручити слідчому, прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1