Справа № 405/9207/23
провадження № 1-кс/405/2055/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2024 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 жовтня 2024 року № 0000605 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286-1 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Йосипівка Вільшанського району Кіровоградської області, українцю,громадянину України, непрацюючому, одруженому, маючому на утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , немаючому на утриманні осіб похилого віку, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 . за погодженням з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: заборонити без дозволу слідчого, прокурора, суду цілодобово залишати житло, за адресою: АДРЕСА_1 ; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками та очевидцями дорожньо-транспортної пригоди; здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В обґрунтування клопотання вказав, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження № 0000605 від 31.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 30.10.2023 в порушення вимог п. 2.9 (а) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 (далі ПДР, п. 2.9. Водію забороняється: а) керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння), перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння (згідно висновку експерта № 3854 виявлено етиловий спирт в кількості 2,87 г/дм?), керував технічно-справним автомобілем ВАЗ 2107, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на праві приватної власності належить останньому, та здійснював рух в АДРЕСА_1 .

Так ОСОБА_5 , цілеспрямовано порушуючи законодавство України у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, щодо прямої заборони керування автомобілем у стані алкогольного сп`яніння, здійснюючи рух на вказаному транспортному засобі у вищезазначеному напрямку, грубо порушуючи вимоги п.п. 1.5, 2.3 (б) і (д) ПДР (п. 1.5. Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків; п. 2.3. Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну…, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі; д) не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху) через наявний стан алкогольного сп`яніння, позбавив себе можливості вірно оцінювати дорожню обстановку та безпечно керувати транспортним засобом, щоб мати можливість постійно контролювати напрямок його руху, та не створювати небезпеки іншим учасникам дорожнього руху.

Так, близько о 17 год. 00 хв., водій ОСОБА_5 рухаючись в межах вищевказаного населеного пункту по вул. Шевченка з боку с. Степанівка у напрямку с. Березова Балка, перед початком виконання маневру обгону попутного легкового автомобіля, не переконалася у відсутності на смузі зустрічного руху транспортних засобів, чим грубо порушив вимоги п.п. 1.2, 10.1 та 14.2 (в) ПДР (п. 1.2. В Україні установлено правосторонній рух транспортних засобів; п. 10.1. Перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху; 14.2 Перед початком обгону водій повинен переконатися в тому, що: в) смуга зустрічного руху, на яку він буде виїжджати, вільна від транспортних засобів на достатній для обгону відстані) та допустив виїзд керованого ним автомобіля на смугу зустрічного руху, де в цей час в межах своєї смуги рухався саморобний транспортний засіб мотоблок «Форте» під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з якою у подальшому на відстані 1,1 м до правого краю дороги та 178,8 м до дорожнього знаку № 2.1 ПДР відбулося зіткнення.

Тобто, порушення вищезазначених вимог ПДР водієм ОСОБА_5 перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку із дорожньо-транспортною пригодою, що сталась та у результаті якої пасажири мотоблоку «Форте» :

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , згідно висновку судово-медичної експертизи № 61 від 28.11.2023 отримала тілесні ушкодження у вигляді скальпованої рани на волосяній частині правої лобної області голови, садна на шкірі лоба справа, садна на перенісся та кінчику носу, садна на шкірі правої щоки, садна на підборідді, садна на шкірі правої паховій ділянці, сінець області живота, сінець на тильною поверхні лівої кісті, сінець на тильною поверхні правої кісті, закритий перелом 2-5 ребер справа і 5-11 ребер зліва з крововиливом в навколишні м`які тканини, надриви в ділянці кореня лівої легені з внутриплевральной крововтратою, великий заочеревинний та навколониркову клітковину і в капсулу крововилив в ділянки лівої нирки, закритий перелом тіла п`ятого поперекового хребця без пошкодженням спинного мозку з крововиливом в оточуючі м`які тканини, закритий осколковий перелом шийки правої плечової кістки з крововиливом в навколишні м`які тканини, відкритий многооскольчатий перелом кісток правої гомілки в верхній і середній та нижній третині з крововиливом в навколишні м`які тканини, що в сукупності мають ознаки ТЯЖКИХ тілесних ушкоджень як небезпечних для життя. Безпосередньою причиною смерті ОСОБА_7 став травматичний шок як наслідок поєднаної травми: закритого множинного перелому ребер, надривів в ділянці кореня лівої легені з внутриплевральною крововтратою, закритого перелому тіла п`ятого поперекового хребця, закритого перелому правої плечової кістки, відкритого перелому обох кісток правої гомілки. Ушкодження виявлені при судово-медичному дослідженні трупа знаходяться в прямому причинному зв`язку з настанням смерті.

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , згідно висновку судово-медичної експертизи № 21 від 16.01.2024 отримав тілесні ушкодження у вигляді садна на боковій ділянці живота, рани в верхній треті правої гомілки, рани в верхній треті лівої гомілки, рана на лівому стегні, закритого перелому проксимальної фаланги третього пальця правої кістки, що в сукупності відносяться до категорії СЕРЕДНЬОЇ тяжкості тілесних ушкоджень, які спричинили за собою тривалий розлад здоров`я понад 21 діб.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, що спричинили смерть потерпілого та заподіяли тілесні ушкодження середнього ступеня тяжкості іншому потерпілому, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Слідча в клопотанні просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід - домашній арешт, посилаючись на обґрунтування пред`явленої підозри, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що викладені у клопотанні та неможливість їх запобіганню, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Прокурор та слідча у судовому засіданні підтримали клопотання, просили задовольнити посилаючись на обставини викладені у клопотанні.

Підозрюваний у судовому засіданні погодився з пред`явленою йому підозрою. Просив застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час, оскільки йому потрібно доглядати за батьком.

Захисник та підозрюваний не заперечували щодо задоволення клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області знаходиться кримінальне провадження № 0000605 від 31.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України (а.к. 9 витяг з ЄРДР).

11.07.2024 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Таким чином, ОСОБА_5 відповідно до ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом, згідно санкції ч. 3 ст. 286-1 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до десяти років.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом (ст. 2 КК України).

Щодо обґрунтованості підозри:

Слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286-1 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується повідомленням про підозру (а.к. 11-20), протоколом огляду місця події (а.к. 23-27), протоколом допиту потерпілого (а.к. 3031), протоколом допиту свідка (а.к. 32-33), протоколом допиту н/л свідка (а.к. 34), протоколом допиту свідка (а.к. 35), висновком експерта (а.к. 43, 44).

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя також зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обгрунтованості підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі протии Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 286-1 КК України.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 може:

-відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Злочин, який інкримінується ОСОБА_5 , є тяжким правопорушенням, його санкція передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від 5 до 10 років. У випадку засудження ОСОБА_5 за вчинення злочину, який йому інкримінується, останньому може бути призначене реальне покарання у виді позбавлення волі на певний строк.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися шляхом залишення місця свого проживання, маючи при цьому, всі можливості та засоби, так як має право безперешкодно залишати межі території України, у тому числі з усією родиною.

На території України триває військова агресія з боку російської федерації, що часто створює невизначеність на кордонах України та позбавляє насамперед прикордонну службу України можливості здійснювати належний контроль за всією ділянкою державного кордону, отже, і пропуск громадян через кордон із дотриманням відповідних порядку та правил. Зазначена обставина не виключає можливості у підозрюваного здійснити спробу перетину межі військового зіткнення та залишитися на окупованій території України, що фактично виключить можливість його розшуку та притягнення до кримінальної відповідальності або взагалі наддасть йому можливість залишити окуповану територію України та виїхати до російської федерації.

Варто врахувати, що процес екстрадиції нині дуже складний процес. Впливає на це, зокрема, широкомасштабна війна проти України, тому іноземні суди зараз часто відмовляють Україні в питаннях екстрадиції. Зазначена обставина не виключає можливості у підозрюваного здійснити спробу перетину межі військового зіткнення та залишитися на окупованій території України, що фактично виключить можливість його розшуку та притягнення до кримінальної відповідальності або взагалі наддасть йому можливість залишити окуповану територію України та виїхати до російської федерації.

Викладене вище свідчить, що ОСОБА_5 усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення злочину, може планувати втечу з метою уникнення кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування.

-відповідно до п.3 ч. 1 ст.177 КПК України незаконно впливати на потерпілого, свідків та можливих очевидців, які підлягають допиту та проведенню за їх участі інших слідчих дій у кримінальному провадженні.

Згідно зі статтями 7, 23 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є безпосередність дослідження показань, речей і документів. Можливість настання для кримінального провадження негативних наслідків через вплив на свідків зберігається до моменту усного отримання судом їх показань під час судового розгляду і не може бути усунута шляхом їх допиту під час досудового розслідування.

КПК України передбачена процедура отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні. На стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду, усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише свідченнями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отримав у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто від допитаних слідчим суддею на стадії досудового розслідування.

За цих обставин ризик впливу на свідків є не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду, до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Основними свідками вчиненого кримінального правопорушення є місцеві жителі с. Йосипівка Вільшанської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, тобто особи, які проживають в одному населеному пункті разом із підозрюваним ОСОБА_5

- відповідно до п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі стосовно осіб, які можуть давати викривальні та підтверджуючі його вину покази, будучи особою, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Крім того, відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 суд зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Отже, під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наявність ризиків, передбачених п.1,3, 5 ч.1 ст. 177 КК України.

Прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також доведені обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Домашній арешт являє собою позбавлення свободи в розумінні підпункту «с» пункту 1 статті 5 Європейської конвенції з прав людини (пункт 17 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Вітторіо та Луіджи Манчіні проти Італії», «Лавентс проти Латвії»).

Таким чином, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та уникненню встановлених ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне, з урахуванням вимог ст. 181 КПК України, застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши підозрюваному цілодобово залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашного арешту, який полягає у забороні підозрюваному цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора, суду до 11.09.2024 року, залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками та очевидцями дорожньо-транспортної пригоди;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків покласти на Голованівський РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Строк дії ухвали, запобіжного заходу та покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 11.09.2024 року.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9