УХВАЛА

Справа № 635/1624/24

Провадження № 1-кс/635/1509/2024

13 вересня 2024 року смт. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №0000007 від 01.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №0000007 від 01.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, в якому ОСОБА_4 , просить скасувати арешт майна, та зобов`язати ОСОБА_5 , якому ухвалою суду від 22.02.2024 передали на тимчасове зберігання 4 коней та 3 поні, усього 7 тварин та визначити час для передачі цих коней та поні безпосередньо на конюшню ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання посилався на те, що підстава застосування арешту майна відпала, оскільки на теперішній час встановлений власник тварин ОСОБА_6 , а він є його представником на підставі довіреності від 28 листопада 2023 року, відтак тварини перебували у нього на законних підставах.

Заявник ОСОБА_3 та представник заявника адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, повідомлялись своєчасно і належним чином, в клопотання розгляд справи просили проводити без їх участі.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомив. Від начальника СД ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 надійшов лист, в якому зазначалось, що на даний час досудове розсування по кримінальному провадженню №0000007 від 01.02.2024 триває, власник майна, на яке накладено арешт не визначений.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши надані документи, матеріали кримінального провадження №0000007 від 01.02.2024, встановив наступне.

Сектором дізнання відділення поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 від 01 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. Згідно витягу з ЄРДР підставою для внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення стала заява ОСОБА_8 про те, що 31 січня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 , як на думку заявника, заволодів 4 кіньми та 3 поні, яких ОСОБА_8 вивіз з м. Куп`янськ Харківської області.

Відповідно до протоколу обшуку від 10 лютого 2024 року, 10 лютого 2024 року проведено обшук у господарських будівлях за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено 7 тварин, з яких: 2 жеребця гнідої масті, 2 кобили гнідої масті, 3 поні.

Постановою дізнавача СД відділення поліції №1 Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 від 10 лютого 2024 року, вилучені під час обшуку 10 лютого 2024 року 7 тварин, а саме: 2 жеребця, 2 кобили, 3 поні, з яких кобила гнідої масті, яка має рану на задній нозі, жеребець гнідої масті, кобила гнідої масті, жеребець гнідої масті, поні коричневого кольору, поні чорно- біла, поні білого окрасу, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000007 від 01 лютого 2024 року.

В межах вказаного кримінального провадження прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_10 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2024 року задоволено клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0000007 від 01 лютого 2024 року та накладений арешт на 7 тварин, з яких: 2 жеребця, 2 кобили, 3 поні, а саме: кобилу гнідої масті, яка має рану на задній нозі, жеребця гнідої масті, кобилу гнідої масті, жеребця гнідої масті, поні коричневого окрасу, поні чорно-білого окрасу, поні білого окрасу.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 03 травня 2024 р.у задоволенні клопотання ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000007 від 01 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2024 року, відмовлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч.1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зі змісту статті 174 КПК України вбачається, що підставами для скасування арешту майна є доведення заявником, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При постановленні ухвали Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2024 року слідчий суддя виходив з того, що зазначене в клопотанні майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України щодо речових доказів, і арешт майна необхідний саме для його збереження.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що на даний час скасування арешту майна є передчасним, оскільки досудове розслідування триває, і відповідно перевіряються обставини кримінального правопорушення, на час винесення ухвали про накладення арешту на майно існували підстави для такого арешту, і наразі майно, на яке було накладено арешт у кримінальному провадженні, не втратило ознак речового доказу і арешт майна необхідний саме для їх збереження.

На даний час слідчим суддею не встановлено, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. ст. 174,309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №0000007 від 01.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала окремому апеляційному оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Повний текст ухвали оголошено 18.09.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1