Провадження № 1-кп/761/3192/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі головуючої судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань №0000609 від 27.03.2024 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не працюючого, неодруженого, з середньою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який наразі утримується в ДУ «Київський слідчий ізолятор», раніше не судимого, обвинуваченого

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України

ВСТАНОВИВ

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , який обвинувачуються у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

В даному кримінальному провадженні захист обвинуваченого ОСОБА_4 на підставі доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги №004-260005451 від 28 травня 2024 року (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №1249 від 29 грудня 1998 року) здійснює захисник - адвокат ОСОБА_5 .

При цьому, адвокат ОСОБА_5 , неодноразово будучи належним чином повідомлений не з`являвся в судові засідання, заяв/клопотань на адресу суду скеровано не було, а також в судове засідання, що призначено на 10.10.2024 адвокат ОСОБА_5 не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду.

Прокурор вважає, що причина неприбуття захисника є неповажною.

Обвинувачений ОСОБА_4 зазначив, що йому невідомі причини неприбуття його захисника, та з останнім спілкувався лише під час досудового розслідування після його затримання.

Суд вважає, необхідним звернутись до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури з метою порушення питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_5 з огляду на наступне.

З обвинувального акту видно, що ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до вимог ч. 1 ст. 12 КК України є кримінальним проступком, обвинуваченим реалізовано його права на захист шляхом залучення захисника на підставі доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги №004-260005451 від 28 травня 2024 року.

Повноваження адвоката ОСОБА_6 як захисника обвинуваченого ОСОБА_7 підтверджуються, зокрема у обвинувальному акті вказано, що захисником ОСОБА_4 є ОСОБА_5 , який діє на підставі доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги №004-260005451 від 28 травня 2024 року (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №1249 від 29 грудня 1998 року) ( а.с. 3).

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва кримінальне провадження перебуває з травня 2024 року, в той же час захисник ОСОБА_5 жодного разу не з`явився без поважних причин, будучи належним чином повідомлений, про що в матеріалах справи містяться відповідні відомості.

Крім того, у зв`язку з систематичними неявками захисника ОСОБА_5 у судові засідання, що призводить до порушення та неможливості реалізації обвинуваченим ОСОБА_4 свого основоположного права на захист.

Право підозрюваного, обвинуваченого на захист є невід`ємною складовою закріпленого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) права на справедливий суд. Кожен обвинувачений має право використовувати ефективну юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд.

Відповідно до вимог ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до вимог ст. 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що захисник завчасно та належним чином був повідомлений про дати судових засідань, що підтверджується наявними у матеріалах телефонограмами, а також довідкою про доставку SMS-повідомлення щодо документу «Повідомлення про виклик до суду в кримінальному провадженні». Крім того, суд зазначає, що дати проведення судових засідань були відомі захиснику.

З огляду на те, що захисник, не повідомляв суд про неможливість прибуття у судове засідання, не надав будь-яких доказів на підтвердження причин поважності їх неприбуття, а також обставин, суд вважає за необхідне визнати неповажними причини неприбуття захисника у судові засідання 06.06.2024, 20.06.2024, 31.07.2024, 10.09.2024 та 10.10.2024.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями статті 6 Конвенції та покликані забезпечити, аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена (наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Вемхофф проти Німеччини», § 18; «Карт проти Туреччини», § 68). Також за практикою ЄСПЛ (зокрема справи «Санніно проти Італії», «Кускані проти Сполученого Королівства»), хоча ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва.

За таких обставин, систематичні дії адвоката ОСОБА_5 призводять до невиправданого затягування судового провадження, що у свою чергу порушує права обвинуваченого на розгляд цього провадження у розумні строки, а також право на захист, оскільки така поведінка свідчить також про те, що адвокатом не приділяється належна і необхідна увага захисту прав обвинуваченого, оскільки останній повинен мати право розраховувати на здійснення кримінального провадження з особливою ретельністю і що положення статті 6 Конвенції покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (справи «Нахманович проти Росії» від 2 березня 2006 року та «Іванов проти України» від 7 грудня 2006 року).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики.

Відповідно до вимог ст. 12-1 Правил адвокатської етики (затверджених рішенням з`їзду адвокатів України 09.06.2017 року (із змінами від 15.02.2019 року), адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.

Відповідно до вимог ст. 44 Правил адвокатської етики, під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Відповідно до вимог п.п. 3.3 п.3 Рішення № 37 Ради адвокатів України «Про встановлення плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» від 18 червня 2020 року, суди звільнені від плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до вимог п.10 Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність» із доповненнями, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 15 листопада 2019 року № 149, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів.

Таким чином, суд дійшов висновку, що процесуальна поведінка адвоката ОСОБА_5 містить ознаки дисциплінарних проступків, передбачених п. п. 3 та 5 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тобто порушення Правил адвокатської етики та неналежне виконання своїх професійних обов`язків, які набули системного характеру, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_5 .

Керуючись положеннями ст. ст. 138,139,324, 372 КПК, суд

ПОСТАНОВИВ

Визнати неповажними причини неприбуття захисника (адвоката) ОСОБА_5 у судові засідання 06.06.2024, 20.06.2024, 31.07.2024, 10.09.2024 та 10.10.2024.

Порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури Київської області питання про притягнення адвоката ОСОБА_5 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №1249 від 29 грудня 1998 року) до дисциплінарної відповідальності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали можуть бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК.

Головуюча суддя ОСОБА_8