ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/399/24 Справа № 705/5629/24 Категорія: ст.181 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участі:

прокурора ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 07.10.2024, якою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Скалева

Новоархангельського району Кіровоградської області, громадянина України,

розлученого, з вищою освітою, такого, що працює трактористом СФГ «Подолян»,

який зареєстрований та проживає в

АДРЕСА_1 , раніше не судимий, підозрюваного у вчиненні кримінального

правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України,

застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на 60 днів з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., до 05.12.2024, з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України,

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 07.10.2024 у задоволенні клопотання т.в.о. старшого слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , погодженого прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено. Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби без використання електронних засобів контролю строком на 60 днів, тобто до 05.12.2024, з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Мотивуючи ухвалене рішення, слідчий суддя вказав про те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, санкція за вчинення якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, особу підозрюваного, доведеність існування ризику, який полягає у переховуванні від органів досудового розслідування та/або суду, з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі доведення його винуватості у вчиненні злочину та недоведеність органом обвинувачення інших ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України і неможливість застосування до підозрюваного у даному кримінальному провадженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на положення п.3 ч.2 ст.183 КПК України.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді прокурор подав апеляційну скаргу, вважаючи її незаконною, просить ухвалу скасувати з підстав невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження та постановити нову, якою застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

В обґрунтування апеляційної скарги прокурор вказує на те, що доводи суду про недоведеність ризиків, передбачених п.п.3,4 ч.1 ст.177 КПК України, необґрунтовані, оскільки прокурор в судовому засіданні звертав увагу на вчинення ОСОБА_7 умисного кримінального правопорушення, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років відносно працівника поліції, який перебував у форменому одязі разом з іншими працівниками поліції, проте це не спонукало підозрюваного до правослухняної поведінки та не запобігло застосуванню фізичного насилля відносно потерпілого, що дає обґрунтовані підстави вважати, що аналогічним чином він поводитиме себе і в подальшому, зокрема, відносно свідків та потерпілого у кримінальному провадженні.

Крім того, поведінка ОСОБА_7 на місці події та під час його освідування на стан сп`яніння і затримання вказує на перешкоджання кримінальному провадженню підозрюваним іншим чином, шляхом невиконання законних вимог працівників поліції, що підтверджується матеріалами клопотання, а характер кримінального правопорушення свідчить про стійке неприйняття підозрюваним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності.

На переконання прокурора більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ще й з огляду на те, що наявність у підозрюваного позитивної характеристики, постійного місця роботи і проживання, дітей на утриманні не утримали останнього від вчинення кримінального правопорушення.

Також, в порушення вимог ст.178 КПК України слідчим суддею не взято до уваги: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; вік та стан здоров`я підозрюваного; те що покарання за вчинений злочин тягне покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років; не встановлено даних, які встановлювали б наявність хвороби у підозрюваного чи вказували б на неможливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який просив задовольнити апеляційну скаргу, пояснення підозрюваного та його захисника, які просили відмовити у задоволенні апеляційної скарги прокурора, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано лише за наявності ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У справі «Маккей проти Об`єднаного Королівства» Європейський суд з прав людини зазначив, що основна мета статті 5 Конвенції полягає у запобіганні свавільного або безпідставного позбавлення волі особи.

Європейський суд з прав людини під час вирішення справи « ОСОБА_10 та інші проти Франції» зауважив, що право на свободу і особисту недоторканість має першочергове значення у «демократичному суспільстві» у значенні, передбаченому Конвенцією.

ЄСПЛ у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.3.ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Частинами 1, 2, 6 статті 181 КПК України передбачено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, Уманським РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.10.2024 за № 0001644, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

06.10.2024 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

В обґрунтування повідомленої підозри ОСОБА_7 до клопотання приєднано: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 05.10.2024; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 05.10.2024; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 05.10.2024; протокол допиту потерпілого ОСОБА_11 від 05.10.2024; довідку № 2037 від 05.10.2024 з КНП «Уманська ЦМЛ»; довідку № 2040 з КНП «Уманська ЦМЛ» від 05.10.2024; протоколи допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16 від 05.10.2024; протокол огляду відео з нагрудного відеореєстратора поліцейського № 32 від 05.10.2024; протокол огляду відео з камер відеоспостереження ТОВ «СІЛЬПО»; інші матеріали кримінального провадження.

Висновки слідчого судді в цій справі відповідають приписам п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом.

Як вірно зазначено слідчим суддею, за змістом пункту 3 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, проте прокурором вказаних обставин не доведено.

Так, ОСОБА_7 06.10.2024 повідомлено про підозру за ч.2 ст. 345 КК України умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, яке карається обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк.

При цьому органом досудового розслідування не надано доказів, що ОСОБА_7 переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, про що зазначено в оскаржуваній ухвалі слідчого судді.

Посилання прокурора в апеляційній скарзі на вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його вік та стан здоров`я підозрюваного, те що покарання за вчинений злочин тягне покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, не приймаються до уваги, адже підозрюваний на виклики слідчого та суду з`являється, ОСОБА_7 у вчиненні іншого кримінального правопорушенні повідомлено не було, доказів перешкоджання кримінальному провадженню не надано, а відтак до нього не може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому ризикам, на які вказує прокурор в апеляційній скарзі, зокрема, що підозрюваний намагатиметься тиснути на потерпілого і свідків у кримінальному провадженні, під тягарем відповідальності може перешкоджати іншим чином кримінальному провадженню або переховуватись від правоохоронних органів та суду, то на думку апеляційного суду можливо запобігти шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з покладенням обов`язків у вигляді заборони спілкування із зазначеними вище особами, обов`язку з`являтися за кожною офіційною вимогою правоохоронних органів, суду.

Слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу обґрунтовано враховано, що ОСОБА_7 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має зареєстроване та постійне місце проживання, дитину на утриманні, за місцем роботи характеризується позитивно.

Проте, при визначенні строку застосування запобіжного заходу в нічний час колегія суддів не погоджується із застосуванням до підозрюваного саме такого строку запобіжного заходу, який не забезпечить його належну процесуальну та позасудову поведінку, враховуючи характер інкримінованого йому злочину.

Відповідно до ч. 6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців, відповідно має визначатися судом в місяцях, а не днях.

Строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження (ч.1 ст.219 КПК України).

Згідно з п.4 ч.3 ст.219 досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину з дня повідомлення особі про підозру.

Отже, ОСОБА_7 повідомлено про підозру 06.10.2024, строк досудового розслідування закінчується 06.12.2024, тому строк застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_7 слід рахувати 2 місяці в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

З врахуванням викладеного та керуючись вимогами ст.407 КПК України, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга прокурора підлягає до часткового задоволення, а ухвала слідчого судді має бути змінена в частині строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком у нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., та при цьому необхідно застосувати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, та одночасно змінена в частині обов`язку не залишати житло цілодобово, але в межах строку досудового розслідування, а саме: до 05.12.2024 включно, в іншій частині - ухвала слідчого судді має бути залишена без змін.

Керуючись ст.ст. 177, 181, 193, 194, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу прокурора задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 07.10.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби змінити в частині визначення строку застосування запобіжного заходу та застосувати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці з покладенням обов`язку не залишати житло цілодобово, але в межах строку досудового розслідування, а саме: до 05.12.2024.

В решті ухвалу залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді

«Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суд» Помічник судді________________Віра БАРУЛІНА ______________ дата