Справа № 296/7671/24
УХВАЛА

Іменем України

29 серпня 2024 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000319 від 05 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотаннями в обґрунтування якого зазначив, що У провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 05 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, з січня 2023 року ОСОБА_6 проходив службу у складі ВЧ НОМЕР_1 на посаді розвідника-навідника на території міста Бахмут Донецької області. У вересні-жовтні 2023 року, під час перебування на відновленні у лікувальних закладах Дніпропетровської області, відчув погіршення стану здоров`я, за направленням лікаря пройшов МРТ та ряд досліджень.

У лютому 2024 року, прибувши до м. Житомира, ОСОБА_6 вирішив звернутися до лікарів з метою встановлення діагнозу та проходження лікування. За порадою знайомих звернувся до ОСОБА_7 , зателефонувавши на мобільний телефон останньої.

У подальшому, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у невстановлених посадових осіб Житомирської міської МСЕК № 1 виник умисел, спрямований на прохання та одержання для себе та третіх осіб неправомірної вигоди від ОСОБА_6 за вчинення в його інтересах дій з використанням наданого службового становища, вчиненого за попередньою змовою групою осіб зі службовими особами, уповноваженими на прийняття рішення про встановлення групи інвалідності, до чого було залучено ОСОБА_7 як пособника.

Так, 18.03.2024, ОСОБА_7 , реалізуючи спільний із невстановленими посадовими особами Житомирської міської МСЕК № 1 умисел, призначила зустріч ОСОБА_6 в приміщенні спеціалізованої дитячо-юнацької спортивної школи олімпійського резерву з футболу «Полісся» Житомирської міської ради, що за адресою: АДРЕСА_1 , де повідомила останньому, що за порадами невстановлених лікарів та посадових осіб Житомирської міської МСЕК № 1 такі особи можуть оформити документи про проходження лікування задніми числами та в подальшому оформити групу інвалідності, однак для позитивного вирішення вказаного питання необхідно надати неправомірну вигоду у розмірі 3000 доларів США, і що без надання неправомірної вигоди підготовка усіх необхідних медичних документів та отримання групи інвалідності є неможливим.

У період з 17.04.2024 по 19.08.2024 ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою групою осіб з достовірно невстановленими службовими особами Житомирської медико-соціальної експертизи № 1, отримала від ОСОБА_6 неправомірну вигоду в загальному розмірі 126 000 гривень.

Так, 19.08.2024 у порядку невідкладності відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК України в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_8 , і де проживає остання, проведено обшук, під час якого виявлено та вилучено наступне майно:

1. Грошові кошти в сумі 400 доларів США номіналом по 100 доларів: KB73599603Q, KH57643944A, KC14766861A та DB52544136B;

2. Грошові кошти в сумі 3000 гривень номіналом по 500 грн: ЄЖ1235144, ВИ6782624, ХЖ4836498, ЄВ3424403, ХБ3638129 та ЕИ5085270;

3. Медичка карта амбулаторного хворого ОСОБА_9 № НОМЕР_2 ;

4. Акт МСЕК №232/2 від 26.01.2023 ОСОБА_10 ;

5. Висновок спеціаліста відносно ОСОБА_11 ;

6. Клаптик паперу з написом «заключення ІІІ ст»;

7. Медичка карта амбулаторного хворого ОСОБА_12 ;

8. Медичка карта амбулаторного хворого ОСОБА_13 ;

9. Висновок лікаря відносно ОСОБА_14 .

Власником вище вказаних грошових коштів є ОСОБА_8 , яка також обізнана про злочинну діяльність ОСОБА_7 та приймала безпосередню участь у вчиненні кримінальних правопорушень, що підтверджується зокрема й вилученою медичною документацією на сторонніх осіб за місцем проживання останньої.

Орган досудового розслідування вважає, що існує необхідність у подальшому огляді та експертному дослідженні вилучених предметів та речей, оскільки вони можуть мати значення доказів у даному кримінальному провадженні, могли використовуватись як засоби вчинення кримінальних правопорушень, зберегти на собі сліди злочину, а передача їх іншій особі може призвести до негативних наслідків для досудового розслідування у вигляді втрати речових доказів.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав викладених в ньому.

Власник майна в судове засідання не з`явилась.

Дослідивши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується клопотання, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, суд приходить до наступних висновків.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до санкції ч. 4 ст. 189 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Ч. 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

З огляду на обставини вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та насамперед збереження речового доказу, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000319 від 05 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене у ході проведення обшуку від

19 серпня 2024 року у порядку невідкладності відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК України в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_8 , а саме:

1. Грошові кошти в сумі 400 доларів США номіналом по 100 доларів: KB73599603Q, KH57643944A, KC14766861A та DB52544136B;

2. Грошові кошти в сумі 3000 гривень номіналом по 500 грн: ЄЖ1235144, ВИ6782624, ХЖ4836498, ЄВ3424403, ХБ3638129 та ЕИ5085270;

3. Медичка карта амбулаторного хворого ОСОБА_9 № НОМЕР_2 ;

4. Акт МСЕК №232/2 від 26.01.2023 ОСОБА_10 ;

5. Висновок спеціаліста відносно ОСОБА_11 ;

6. Клаптик паперу з написом «заключення ІІІ ст»;

7. Медичка карта амбулаторного хворого ОСОБА_12 ;

8. Медичка карта амбулаторного хворого ОСОБА_13 ;

9. Висновок лікаря відносно ОСОБА_14 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною першою статті 174 КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1