Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7525/24
Номер провадження 1-кс/711/1978/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року

м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси, клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене начальником відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження №0000265 від 19.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Розсішки, Христинівського району, Черкаської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , працюючого на посаді провідного інженера консультативного центру відокремленого структурного підрозділу «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», зі слів інвалідом, депутатом не являється, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, яке подане в рамках кримінального провадження №0000265 від 19.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що слідчим управлінням ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000265 від 19.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Наказу Відокремленого структурного підрозділу «Уманські енергетичні мережі» Публічного акціонерного Товариства «Черкасиобленерго» (далі по тексту ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго») № 423 н/тз від 04.11.2021 «Про переведення ОСОБА_5 », ОСОБА_5 переведено з 04.11.2021 на посаду провідного інженера консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго».

Рішенням Наглядової ради ПАТ «Черкасиобленерго» протокол № 10/2023 від 28.06.2024 затвержено Положення П-06 «Про ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» (далі по тексту Положення).

Відповідно до п.1.2. Положення, ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» здійснює діяльність з розподілу електричної енергії в мережах, які перебувають на його оперативному обслуговуванні, і знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно п.1.4. Положення, головною метою діяльності ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» є здійснення господарської діяльності, щодо ефективного та безпечного забезпечення розподілу електричної енергії та можливості отримання відповідним суб`єктом роздрібного ринку електричної енергії необхідного обсягу електричної енергії та рівня електричної потужності, із забезпеченням параметрів якості електричної енергії, які відповідають установленим стандартам, та категорії надійності електрозабезпечення відповідно до договору в точках приєднання електроустановок користувачів системи розподілу та отримання при цьому прибутку. Видом діяльності ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» є види робіт та послуг, на які отримано ліцензії та Дозволи «ПАТ Черкасиобленерго», та інших робіт і послуг згідно чинного законодавства.

Відповідно до п.п.2.15. та 2.22. Положення, основними завданнями ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», окрім інших, є:

- забезпечення процедури врегулювання договірних відносин із споживачами ВСП;

- видача ТУ (технічних умов) приєднання до електричних мереж, погодження проектної документації, погодження проектів та виконання будівельно-монтажних робіт, проектування та укладання договорів про приєднання електроустановок замовників до електричних мереж.

Згідно п.п.3.2., 3.3., 3.9., 3.10., 3.16. Положення, для виконання основних завдань ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» здійснює, окрім інших, наступні функції:

- забезпечує доступ третіх сторін до своєї системи розподілу та надає послуги з розподілу електричної енергії на прозорих та недискримінаційних умовах;

- забезпечує Користувачів інформацією, необхідною для вільного та ефективного доступу та використання системи розподілу, у тому числі щодо умов надання доступу та послуг з розподілу (включаючи тарифи) та показників якості електричної енергії, відповідно до вимог чинного законодавства;

-здійснює підготовку проектів договорів, передбачених діючим законодавством та в межах наданих повноважень;

- забезпечує формування та вручення платіжних документів (рахунків тощо);

- видача ТУ (технічних умов) приєднання до електричних мереж, погодження проектної документації, погодження проектів та виконання будівельно-монтажних робіт, проектування та укладання договорів про приєднання електроустановок замовників до електричних мереж.

Відповідно до п.5.2. Положення, працівники ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» несуть відповідальність, у відповідності до чинного законодавства України, за невиконання або неналежне виконання законів України та інших нормативно-правових актів, Статуту ПАТ «Черкасиобленерго», наказів і розпоряджень Товариства, Положень та Інструкцій, що діють в Товаристві, даного Положення в частині, передбаченій їх функціями.

Згідно Листа ознайомлення до Положення, ОСОБА_5 , обіймаючи посаду провідного інженера консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», 01.07.2024 був належним чином ознайомлений зі змістом Положення, в тому числі із п.п.1.2., 1.4., 2.15., 2.22. 3.2., 3.3., 3.9., 3.10., 3.16., 5.2.

Наказом Голови Правління ПАТ «Черкасиобленерго» № 617 від 21.12.2020 затверджено Посадову інструкцію ПІ-20-013 провідного інженера консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» (далі по тексту Посадова інструкція).

Відповідно до п.1.1. Посадової інструкції, провідний інженер консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» (далі по тексту провідний інженер) є організатором робіт щодо прийняти документацію від споживачів і видати технічні умови згідно діючих нормативних документів.

Згідно п.1.2. Посадової інструкції, провідний інженер призначається і звільняється з посади наказом директором УЕМ.

Відповідно до п.1.5. Посадової інструкції, у своїй діяльності провідний інженер, окрім іншого, керується:

- діючими законами України, що регламентують діяльність, пов`язану з виконанням своїх функціональних обов`язків;

- нормативними, методичними та іншими керівними документами;

- цією посадовою інструкцією.

Згідно п. 3.1. Посадової інструкції, провідний інженер повинен знати

(в межах своїх функціональних та службових обов`язків) та керуватись у своїй роботі такими, окрім інших, законами, постановами, відомчими правилами та документами:

- Конституція України;

- Закон України «Про звернення громадян»;

- законодавство та Постанови Кабінету Міністрів України з питань електроенергетики;

- положення про консультативний центр ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго».

Відповідно до п. 4.1. Посадової інструкції, провідний інженер зобов`язаний, окрім іншого:

- прийняти документацію від споживачів і видати технічні умови згідно діючих нормативних документів;

- вести журнал обліку виданих технічних умов та розроблених проектів електропостачання;

- забезпечувати прийом заявників та розгляд їх звернень відповідно до законодавства та Положення про Інформаційно-консультаційний центр по роботі із споживачами електричної енергії, затвердженого постановою НКРУ України № 299 від 12 березня 2009 року;

- обліковувати звернення заявників у журналі реєстрації звернень споживачів електричної енергії, юридичних, фізичних осіб-підприємців та фізичних осіб, які мають намір стати споживачами електричної енергії та звернулись до консультативного центра;

- своєчасно опрацьовувати та узагальнювати вхідні та вихідні матеріали;

- створювати необхідні умови для організації ефективної роботи по розгляду скарг та звернень споживачів, дотримуватись вимог Закону України «Про звернення громадян».

Згідно п.5.1. Посадової інструкції, провідний інженер має право, окрім іншого:

- інформувати заявників щодо норм чинного законодавства та нормативних документів, що регулюють відносини в галузі електроенергетики, та порядку їх застосування;

- надавати інформацію та консультації заявникам з питань щодо якості електричної енергії, послуг, пов`язаних з її постачанням, цін (тарифів), порядку оплати за надані послуги, умов та режимів споживання електричної енергії тощо;

- проводити моніторинг звернень заявників та вживати дієвих заходів щодо вирішення порушених у них (зверненнях) питань;

- проводити листування зі споживачами електричної енергії, підприємствами, органами виконавчої влади, організаціями та іншими установами з питань, які належать до повноважень консультативного центра.

Відповідно до п. 6.1. Посадової інструкції, провідний інженер несе відповідальність, окрім іншого, за:

- несвоєчасне і неправильне оформлення документів, що знаходяться у його віддані;

- невиконання правил внутрішнього трудового розпорядку, виробничої та трудової дисципліни;

- несвоєчасне і неефективне виконання своїх функцій, обов`язків передбачених цією посадовою інструкцією.

Згідно п.8.3. Посадової інструкції, провідний інженер в обов`язковому порядку має ознайомитись та дотримуватись Правил взаємодії ПАТ «Черкасиобленерго» з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії з метою запобігання або усунення преференційних відносин (тобто надання переваг, пільг тощо) з окремими учасниками ринку електричної енергії.

Згідно Листа ознайомлення до Посадової інструкції, ОСОБА_5 , обіймаючи посаду провідного інженера консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», 04.11.2021 був належним чином ознайомлений зі змістом Посадової інструкції, в тому числі із п.п.1.1., 1.2., 1.5., 3.1., 4.1., 5.1., 6.1., 8.3.

Відповідно до ч.3 ст.18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Таким чином, ОСОБА_5 , в силу ч.3 ст.18 КК України, є службовою особою, так як постійно обіймає на підприємстві посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій.

Так, ОСОБА_5 , обіймаючи посаду провідного інженера консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», будучи службовою особою, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно з метою власного збагачення, отримав неправомірну вигоду для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, за наступних обставин.

ОСОБА_8 , маючи умисел на одержання для себе неправомірної вигоди, 11 липня 2024 року, близько 11 години 00 хвилини, під час особистої зустрічі із довіреною особою громадянина Шварца ОСОБА_9 , в приміщенні консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» за адресою: АДРЕСА_4 , на прохання ОСОБА_10 збільшити потужність електричних мереж з 7 кВт до 25 кВт, а саме житлового будинку, який належить на праві приватної власності ОСОБА_11 загальною площею 135,4 кв.м., розташованого за земельній ділянці площею 0,0645 га за адресою: АДРЕСА_5 де ОСОБА_5 зазначив, що за сприяння у безперешкодній та своєчасній видачі технічних умов для підключення енергетичних мереж потужністю 25 кВт. до житлового будинку, який належить на праві приватної власності ОСОБА_11 , необхідно надати йому неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів приблизно в сумі 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень.

В подальшому, ОСОБА_8 , виконуючи дії, які входять до його службових повноважень, реалізуючи умисел направлений на отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_10 , під час особистої зустрічі із останнім 29 серпня 2024 близько 09 години 20 хвилини в приміщенні консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» за адресою: АДРЕСА_4 отримав від ОСОБА_10 заяву про приєднання електроустановки певної потужності датована 17.09.2024 від ОСОБА_12 з додатками, після чого вказав ОСОБА_10 на необхідність вийти із ним на подвір`я прилеглої території консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», де ОСОБА_5 в ході розмови запитав у ОСОБА_10 , щодо терміну виконання вказаної заяви та наголосив на надання йому неправомірної вигоди в розмірі 18 000 (вісімнадцять тисяч) гривень, за сприяння у безперешкодному виготовлені технічних умов для підключення житлового будинку ОСОБА_12 загальною площею 135,4 кв.м., розташованого за земельній ділянці площею 0,0645 га за адресою: АДРЕСА_5 до енергетичних мереж потужністю 25 кВт. та в прискорений термін, в строк протягом тижня.

Крім того, в ході розмови ОСОБА_5 повідомив, що в суму неправомірної вигоди в розмірі 18 000 (вісімнадцять тисяч) гривень буде входити лише надання ним в інтересах ОСОБА_10 технічних умов для підключення житлового будинку ОСОБА_12 загальною площею 135,4 кв.м., розташованого за земельній ділянці площею 0,0645 га за адресою: АДРЕСА_5 до енергетичних мереж потужністю 25 кВт.

В подальшому, 18 вересня 2024, більш точний час в ході досудового розслідування встановити не представилось за можливе, ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_10 та повідомив про виготовлення технічних умов та необхідність прибути до нього за місцем роботи для отримання рахунку на оплату офіційних платежів.

Після цього, ОСОБА_5 , 19 вересня 2024 близько 15 години 00 хвилини, реалізуючи умисел направлений на отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_10 , під час особистої зустрічі із останнім перебуваючи в приміщенні консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» за адресою: Черкаська обл., м. Умань, вул. Енергетична, 14, вказав ОСОБА_10 здійснити підпис в журналі видачі технічних умов та надав останньому технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» від 17.09.2024 ТУ24-1-23-07-1-000000-1, та надав розрахунок вартості оплати за приєднання до електричних мереж ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» від 17.09.2024 ТУ24-1-23-07-1-000000-1 та рахунок ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» № 3113 від 18.09.2024 на ім`я ОСОБА_13 , та в ході розмови повідомив ОСОБА_10 , що копію квитанції про оплату останній має в подальшому передати йому.

На запитання ОСОБА_10 стосовно технічних умов, ОСОБА_5 вказав вийти із ним на подвір`я прилеглої території консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго». Далі, ОСОБА_5 , перебуваючи з ОСОБА_10 на подвір`ї прилеглої території консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» вказав останньому, що здійснив дії в його інтересах з використанням наданого йому службового становища, а також висловив ОСОБА_10 вимогу надати йому раніше визначену суму неправомірної вигоди в сумі 18 000 (вісімнадцять тисяч) гривень.

В подальшому, ОСОБА_5 , 24 вересня 2024, близько 11 години 37 хвилини, виконавши дії, які входили до його повноважень, з метою безпосереднього отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_10 , попередньо висловивши вимогу надати йому неправомірну вигоду за вчинення дій в його інтересах, зустрівся з ОСОБА_10 біля входу до центрального стадіону м. Умані Черкаської області за адресою: АДРЕСА_6 , де отримав у вищевказаний день та час від останнього раніше обумовлену ним неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в загальній сумі 18 000 (вісімнадцять тисяч) гривень, за сприяння у безперешкодному виготовленні технічних умов для підключення енергетичних мереж потужністю 25 кВт. до житлового будинку, який належить на праві приватної власності ОСОБА_11 загальною площею 135,4 кв.м., розташованого за земельній ділянці площею 0,0645 га за адресою: АДРЕСА_5 .

Таким чином, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, вчинене службовою особою, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець с. Розсішки, Христинівського р-ну, Черкаської обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , працюючий на посаді провідного інженера консультативного центру відокремленого структурного підрозділу «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», зі слів інвалідності немає, депутатом не являється, раніше не судимий.

25.09.2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , згідно із ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

-вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п.1,2, 3, 5 ст.177 КПК України.

Вина ОСОБА_5 на даній стадії кримінального провадження підтверджується наступними зібраними доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 16.07.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 26.07.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 19.09.2024; заявою ОСОБА_10 про надання копій документів від 19.09.2024; протоколом обшуку від 24.09.2024; протоколом огляду вилучених в ході обшуку речей і документів від 25.09.2024; протоколом затримання ОСОБА_5 від 24.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 24.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 24.09.2024; іншими матеріалами кримінального провадження.

Враховуючи зібрані докази, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, який відповідно до ч.3 ст.368 КК України карається позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Обставини, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:

- останній після повідомлення про підозру, може умисно переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки санкція статті за вказаний злочин передбачає позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна;

- незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а саме як у спосіб, підкупу, так і в інший спосіб, ОСОБА_5 може спробувати здійснити незаконний вплив на ОСОБА_10 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , так й не допитаних на даний час свідків, для зміни ними показів у суді або ухилення ними від явки до органу досудового розслідування, прокурора або суду;

- знищення, приховання або спотворення речей та документів, які в подальшому будуть використані як докази у зазначеному кримінальному провадженні, оскільки є необхідність у проведенні тимчасового доступу до речей і документів, які перебувають у володінні ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», тобто за місцем роботи ОСОБА_5 ;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, оскільки ОСОБА_5 на даний час продовжує обіймати посаду провідного інженера консультативного центру ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» та може продовжувати протиправні дії, тобто вчинити нове кримінальне правопорушення.

Таким чином, органом досудового розслідування, відповідно до п.4 ч.1 ст.184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На підставі вищевикладеного, ініціатор клопотання вважає за необхідне застосувати запобіжний захід відносно ОСОБА_5 , у вигляді тримання під вартою, оскільки лише такий запобіжний захід належним чином попередить настання перерахованих вище ризиків та забезпечення належне виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Разом з цим, при обранні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, сторона обвинувачення вважає за доцільне, з урахуванням корисливих мотивів вчинення кримінального правопорушення, визначити підозрюваному заставу, яка буде достатнім стимулюючим засобом, щоб у останнього не виникало бажання перешкоджати здійсненню досудового розслідування в кримінальному провадженні і вважає, що застава, передбачена п.2 ч.5 ст.182 КПК України в повній мірі забезпечить виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 пояснив, що в матеріалах кримінального провадження №0000265 від 19.07.2024 було задокументовано протиправну діяльність ОСОБА_5 в ході якої він отримав неправомірну вигоду, поєднану із вимаганням. Провадження порушене за заявою ОСОБА_10 , який представляв інтереси іноземця, який мав у власності нерухоме майно, за адресою, де потрібно було збільшити потужності електромереж. За цю послугу ОСОБА_5 вимагав кошти. 24.09.2024 виконавши дії, що входили до повноважень ОСОБА_5 отримав неправомірну вигоду обумовлену в розмірі 18000 грн. Після повідомлення про підозру наявні ризики переховування, вплив на свідків, а також ще не встановлених свідків, може спотворити чи знищити речові докази, так як планується, ще тимчасові доступи у кримінальному провадженні, може продовжити вчиняти кримінальне правопорушення. Просить задовольнити клопотання в повному обсязі.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання та пояснив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у тяжкому злочині, наявні ризики, названі слідчим. На даний час проведено низки НСРД, які зафіксували і інших осіб, які брали участь у кримінальному правопорушенні, що займає час та вказує на додаткові ризики, знищення документів.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 заперечили проти задоволення клопотання, підтримала свої письмові клопотання додані в судовому засіданні та вказала, що існує презумпція невинуватості. Що стосується посади, то у нього відсутні організаційно-розпорядчі функції, він не є службовою особою у розумінні ст.368 КК України. ОСОБА_5 перебуває у відпустці із 23.09.2024 по 14.10.2024. Щодо ризику переховування, то кордони закриті, наявна дружина та троє дітей, тобто наявні міцні соціальні зв`язки. Просить застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в нічний час, а також покласти на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні повідомив, що має на утриманні трьох дітей. Додав, що від заявника він не вимагав коштів. Його обов`язки це прийняти документи, передати юристу для звірки і по результату надає юристу під підпис. Визнає, що мав декілька зустрічей із особою, що подала документи.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

У судовому засіданні встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, яке відноситься до тяжких злочинів, за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавлення права обіймати певні почади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

24.09.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

25.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 16.07.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 26.07.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 19.09.2024; заявою ОСОБА_10 про надання копій документів від 19.09.2024; протоколом обшуку від 24.09.2024; протоколом огляду вилучених в ході обшуку речей і документів від 25.09.2024; протоколом затримання ОСОБА_5 від 24.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 24.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 24.09.2024; іншими матеріалами кримінального провадження.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви №12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження. Тому посилання сторони захисту на неналежну кваліфікацію на перший місяць розслідування кримінального провадження, з даних підстав, слідчий суддя визнає неспроможним.

З положень п.1 ч.1 ст.178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п.48 рішення "Чеботарь проти Молдови" №35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового слідства та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому в провину злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 05 до 10 років з позбавлення права обіймати певні почади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна з конфіскацією майна.

При цьому, слід врахувати, що кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки та вчинений під час дії військового стану.

Кримінальне правопорушення (злочин), у якому підозрюється ОСОБА_5 . зумовлене тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, оскільки його дії (щодо одержання неправомірної вигоди) можуть мати системний характер. У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється останній, санкція частини 3 статті 368 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 05 до 10 років з позбавлення права обіймати певні почади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна із конфіскацією майна, це може стати підставою та мотивом для його переховування від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Крім того, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, для уникнення від кримінальної відповідальності, може використати свої зв`язки для знищення, приховання або спотворення документів, що можуть перебувати за місцем його роботи, що в подальшому будуть використані як докази у зазначеному кримінальному провадженні.

Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає цілком обґрунтованим доводи слідчого та прокурора щодо наявності ризиків передбачених п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, оскільки останній зацікавлений у зміні ними своїх показань та з матеріалів кримінального провадженні йому відомо їх анкетні дані. У зв`язку з цим для ухилення від кримінальної відповідальності він може впливати на свідків шляхом умовлянь, залякувань, погроз, примусу, з метою зміни останніми їх показань на його користь. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому тяжкого злочину.

Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст.23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч.4 ст.95 КПК України. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Щодо посилання органу досудового розслідування на наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, в судовому засіданні наявність даного ризику не була належно доведена, доказів щодо вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується слідчому судді не надано.

Слідчий суддя також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваного, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має зареєстроване місце проживання, одружений, має на утриманні трьох дітей, проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, наявність зазначених стороною захисту обставин, не можуть бути вирішальними, що могло б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення взагалі.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, та враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, вік, стан здоров`я, сімейний стан.

В той же час, слід врахувати, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Слідчий суддя приходить до висновку, з урахуванням наявності ризиків передбачених статтею 177 КПК України, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків. Крім того, слідчий суддя вважає, що є неможливим застосування до підозрюваної таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення (місце, мету, спосіб, засоби вчинення, участь у його вчиненні, тощо), вбачається, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки його поведінка свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування. Дане кримінальне провадження викликає важливий суспільний інтерес.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Домашній арешт не може бути застосований з огляду на те, що застосування такого запобіжного заходу не забезпечить гарантування усунення вищезазначеним ризикам, а особливо спілкування підозрюваного зі свідками у даному кримінальному провадженні, а також можливості вчинення інших протиправних діянь.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Водночас, згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст.183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст.177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

При обрахунку розміру застави слідчий суддя враховує частину 3 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 6 грудня 2016 року № 1774-VIII якою встановлено, що до внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року. Таким чином, при визначенні розміру прожиткового мінімуму, як розрахункової величини для визначення застави, слід застосовувати розмір прожиткового мінімум для працездатних осіб встановлений Законом "Про бюджет на 2024 рік" на 1 січня поточного року, тобто 3028 грн.

За таких обставин, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, а саме те що підозрюваний раніше не судимий, одружений, має на утриманні трьох дітей, однак бажав отримати кошти в незаконний спосіб та встановлені ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 визначити заставу у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 75 700 грн. 00 коп., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст.194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, задля досягнення дієвості запобігання ризикам негативного впливу підозрюваного на хід досудового розслідування, застава у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання останнім покладених на нього обов`язків, передбачених п.п.1-4, 8 ч.5 ст.194 КПК України. До даного висновку приходжу, враховуючи, що останній офіційно не працевлаштований, має ситуативні підробітки, орган досудового розслідування не довів та не переконався, що підозрюваний має можливість сплатити більший розмір застави.

Запропонована сума застави органом досудового розслідування є вкрай перевищеною, застава не має бути завідомо непомірною для підозрюваного, що можна розцінювати як вплив на необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без наданої альтернативності, що порушує умови застосування даного запобіжного заходу. Тому врахована повідомлена інформація у судовому засіданні підозрюваним, що його заробітна плата складає приблизно до 20000 грн. на місяць, що узгоджується із встановленим посадовим окладом наказом Директора від 04.11.2021 в розмірі 15705 грн., наявність інших доходів не доведена, а також підтвердження наявності на утриманні трьох дітей.

Заперечення сторони захисту підлягають врахуванню при визначенні розміру суми застави, достатньої для нівелювання ризиків, а не обрання запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою в умовах, встановлених під час судового засідання.

Визначаючи строк тривалості застосування попереднього ув`язнення, відповідно до положень ч.1, 2 ст.197 КПК України, на період часу у 60 днів, слідчий суддя враховує, що підозрюваного ОСОБА_5 було затримано 24.09.2024, про що свідчить відповідний протокол затримання особи підозрюваного у вчиненні злочину. Таким чином, слід визначити строк застосування запобіжного заходу до 22.11.2024 включно.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене начальником відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження №0000265 від 19.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 22.11.2024, включно.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання 24 вересня 2024 року.

Визначити заставу у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 75700 (сімдесят п`ять тисяч сімсот) грн. 00 коп., у разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 , з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі на рахунок: рахунок отримувача - НОМЕР_1 ; Код банку отримувача (МФО) 820172; банк отримувача - ДКСУ, м. Київ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26261092, та надати документ, що підтверджує внесення застави слідчому, прокурору або суду у провадженні яких перебуває кримінальне провадження №0000265 від 19.07.2024.

У випадку внесення підозрюваним або заставодавцем застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

- не відлучатися за межі Черкаської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи;

- не спілкуватися без участі слідчого або прокурора з особами, що набули статусу свідків у кримінальному провадженні та доведені йому до відома;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Роз`яснити, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України, покладені на підозрюваного на строк 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави, в межах строку досудового розслідування. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, у тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 22 листопада 2024 року, включно.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому, прокурору, направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» МЮУ та/або ІТТ №1 м.Черкаси.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою - з моменту вручення копії.

Повний текст ухвали складено та проголошено 30.09.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1