Справа №760/9476/24 1-кс/760/4464/24
У Х В АЛ А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого в порядку статті 303 КПК України,

ВСТАНОВИЛА:

До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у не розгляді клопотання про вчинення процесуальних дій та проведення слідчих (розшукових) дій в порядку статті 220 КПК України.

В поданій скарзі ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважену особу, якій ним було направлено клопотання, і останньою не було вчинено дій, передбачених статтею 220 КПК України, виконати вимоги статті 220 КПК України.

В обґрунтування скарги зазначає, що він є потерпілим у кримінальному провадженні № 0000409 від 17 вересня 2014 року, в межах зазначеного кримінального провадження він звернувся до уповноваженої особи Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві з клопотанням № VYH-02-01 від 28 березня 2024 року про вчинення процесуальних дій та проведення слідчих (розшукових) дій.

Відповіді в порядку статей 55-56, 93, 214, 220-221 КПК України не отримав, що є бездіяльністю уповноваженої особи.

Особа, яка подала скаргу, ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин неявки не повідомив.

Слідчий Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин неявки не повідомив.

У зв`язку з неявкою в судове засідання особи, яка подала скаргу, та слідчого/прокурора, відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України, фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Відповідно до частини третьої статті 303 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Як вбачається з матеріалів скарги ОСОБА_3 викликався в судове засідання, повідомлявся про дату та час розгляду скарги шляхом надсилання судової повістки в його особистий кабінет через систему «Електронний суд», враховуючи встановлені чинним законодавством строки розгляду вказаної скарги, зокрема, скарга до суду надійшла 22 квітня 2024 року, станом на 20 червня 2024 року, розгляд скарги по суті не розпочато, слідчий суддя дійшов висновку про розгляд скарги у відсутність особи, яка подала скаргу.

Згідно з частиною третьою статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Статтею 26 КПК України передбачено, що, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на вищевикладене та враховуючи принцип диспозитивності, суд вважає за можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши скаргу та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Положеннями частини першої статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Так, статтею 220 КПК України встановлено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

В той же час, згідно із частинами першою, третьою статті 110 КПК України процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Вимоги до форми постанови слідчого визначені частиною 5 цієї статті, в якій зазначено, що постанова складається з: вступної, мотивувальної та резолютивної частин, з яких мотивувальна частина повинна містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Судом встановлено, що Солом`янським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000409 від 17 вересня 2014 року.

08 квітня 2024 року ОСОБА_3 було направлено на електронну пошту Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві клопотання № VYH-02-01 від 28 березня 2024 року про вчинення процесуальних дій та проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні № 0000409 від 17 вересня 2014 року, в порядку статті 220 КПК України.

Солом`янським УП ГУ НП в м. Києві клопотання ОСОБА_3 було отримано 08 квітня 2024 року, що підтверджується бланком підтвердження з електронної скриньки особи, яка подала скаргу.

Станом на день розгляду скарги слідчим Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві у кримінальному провадженні № 0000409 від 17 вересня 2014 року не надано суду доказів про розгляд клопотання ОСОБА_3 № VYH-02-01 від 28 березня 2024 року. Тобто відповіді про задоволення клопотання або постанови про відмову в задоволенні клопотання не надано.

Разом з тим, слідчим суддею встановлено, що вищевказані вимоги та обставини вже були предметом розгляду та ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 20 червня 2024 року у справі № 760/9134/24 їх задоволено, зобов`язано уповноважену особу Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві розглянути клопотання ОСОБА_3 № VYH-02-01 від 28 березня 2024 року в межах кримінального провадження № 0000409 від 17 вересня 2014 року.

Відповідно до частини другої статті 21 КПК України вирок та ухвала суду, що набрали законної сили в порядку, визначеному цим Кодексом, є обов`язковими і підлягають безумовному виконанню на всій території України.

Як зазначено в статті 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з практикою Європейського Суду одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що рішення суду з будь-якої справи, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів (рішення Суду у справах:Sovtransavto Holding v. Ukraine, N 48553/99, п. 77, від 25 липня 2002 року;Ukraine-Tyumen v. Ukraine, N 22603/02, п. 42 та 60, від 22 листопада 2007 року).

Відповідно до пунктів 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини від 19 лютого 2009 року у справі "Христов проти України" (Khristov v. Ukraine) N 24465/04 одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа "Брумареску проти Румунії", п. 61).

Відтак, з урахуванням викладеного, слідчий суддя позбавлена можливості повторного розгляду питань, які вже були предметом розгляду слідчим суддею та по яких постановлено ухвалу, що набрала законної сили.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги, оскільки аналогічні вимоги суб`єкта звернення вже були предметом розгляду та були задоволені.

На підставі викладеного та керуючись статтями 21, 8, 24, 36, 214, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого в порядку статті 303 КПК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1