СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7611/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ

29.10.2024 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вказаною скаргою, у якій просить:

-поновити строк звернення до суду із цією скаргою;

-зобов`язати уповноважену особу Святошинського УП ГУНП в місті Києві внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування за підозрою ОСОБА_4 .

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 зазначив, що в березні 2023 року до нього звернулась знайома, ОСОБА_4 з проханням тимчасово пожити у його квартирі з малолітньою дитиною, так як є біженкою з Донецької області, на що він погодився, оскільки в квартирі ніхто на той час не мешкав.

ОСОБА_4 мешкала у квартирі заявника до 18.08.2024, після чого віддала ключ сусідці ОСОБА_5 та виїхала. Під час перевірки квартири сусідка виявила, що деякі цінні речі ОСОБА_3 та його сестри (яка є співвласницею квартири) зникли, в результаті чого останнім була спричинена значна матеріальна шкода.

Заявник, перебуваючи на лікуванні та не маючи змоги особисто звернутись, зателефонував черговому поліції та повідомив про крадіжку, однак на належної реакції з боку працівників поліції не було.

У зв`язку з цим, 11.10.2024 року ОСОБА_3 звернувся до Святошинського УП ГУНП із заявою особисто, однак працівники поліції знову не відреагували належним чином.

У судове засідання скаржник не з`явився, подав заяву про розгляд скарги без його участі, скаргу просив задовольнити. Слідчий або інша уповноважена особа Святошинського УП ГУНП в місті Києві в судове засідання не з`явилась, причини неявки невідомі. Відповідно до ч. 3 ст. 306 ст.107 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч.4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду скарги не здійснювалось.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Щодо поновлення строку на подання скарги, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Аналіз матеріалів скарги свідчить, що:

-11.09.2024 Святошинське УП ГУНП в місті Києві направило на адресу ОСОБА_3 лист про розгляд звернення №51170 від 24.08.2024, №54107 від 03.09.2024, 04.09.2024, відповідно до якого ознак, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення Святошинське УП ГУНП в місті Києві не встановило;

-відповідно до поштового штемпеля на конверті листа Святошинського УП ГУНП в місті Києві на ім`я ОСОБА_3 прийнятий відділом поштового зв`язку 11.10.2024;

-скаргу на бездіяльність уповноважених осіб Святошонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_3 надіслав на адресу суду 18.10.2024, що підтверджується трекінгом поштового відправлення.

Наведені обставини свідчать про те, що ОСОБА_3 пропустив строк звернення до суду зі скаргою з поважних причин, адже до середини жовтня 2024 року він не був обізнаний з результатами розгляду заяв про вчинене кримінальне правопорушення.

З огляду на викладене, строк звернення до суду з цією скаргою слід поновити.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно із ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно із ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Аналогічний за змістом висновок викладений у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

У постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя звертає увагу, що ч.4 ст. 185 передбачена кримінальна відповідальність за таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

Об`єктом вказаного кримінального правопорушення є суспільні відносини у сфері власності.

Суб`єктом кримінального правопорушення може бути осудна особа, яка досягла 14-річного віку.

Суб`єктивна сторона крадіжки характеризується прямим умислом на заволодіння чужим майном. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони крадіжки є корисливий мотив.

Об`єктивна сторона кримінального правопорушення полягає в таємному викраденні чужого майна, вчиненому в умовах дії воєнного стану.

При вирішенні питання щодо задоволення скарги, слідчий суддя враховує долучені скаржником докази, а саме копії квитанцій на викрадене майно, загальна сума якого становить 122282,00 грн.

Ураховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку, що скарга підлягає задоволенню в частині зобов`язання уповноваженої особи Святошинського УП ГУНП у м. Києві внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування за ч.4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

Вимогу про здійснення досудового розслідування за підозрою саме ОСОБА_4 слідчий суддя вважає передчасною, оскільки встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення належить до компетенції органу досудового розслідування, а тому у її задоволенні слід відмовити.

З огляду на наведене, слідчий суддя задовольняє скаргу частково

Керуючись ст. ст. 303-307, 309, 220 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_3 строк звернення до суду зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Святошинського УП ГУНП в місті Києві внести відомості про кримінальне правопорушення за ознаками ч.4 ст.185 Кримінального кодексу України за заявою ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та оголошено 05 листопада 2024 о 14 год 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1