УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на постанову старшого слідчого в особливо важливих справах другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 від 22.07.2024 про відмову в задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 від 18.07.2024, поданого у кримінальному провадженні № 0000876

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на постанову старшого слідчого в особливо важливих справах другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 від 22.07.2024 про відмову в задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 від 18.07.2024, поданого у кримінальному провадженні № 0000876.

Скарга мотивована тим, що слідчі Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000876 від 12.10.2023.

17.01.2024 у кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 190 КК України.

Ініціатор скарги зазначає, що 18.07.2024 слідчому ГСУ ДБР подано клопотання про проведення допиту ОСОБА_7 . 23.07.2024 отримано постанову слідчого ГСУ ДБР ОСОБА_8 про відмову у задоволенні клопотання про проведення допиту.

Адвокат ОСОБА_5 у скарзі зазначає, що постанова слідчого є необґрунтованою та підлягає скасуванню, оскільки відомості, які можуть бути повідомлені ОСОБА_9 мають важливе доказове значення у кримінальному провадженні; сторона захисту звернулася із клопотанням для ініціювання проведення слідчої дії - допиту, а не із запитом на отримання інформації чи документів, що містить таємницю досудового розслідування. Повідомлені у ході допиту відомості не можуть вважатися таємницею досудового розслідування; допит свідка на стадії досудового розслідування забезпечить дотримання права ОСОБА_6 на захист, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У зв`язку з чим ініціатор скарги просить скасувати постанову від 22.07.2024 про відмову в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про допит свідка - ОСОБА_7 , поданого в інтересах ОСОБА_6 , та зобов`язати слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань у кримінальному провадженні № 0000876 від 12.10.2023 провести допит ОСОБА_7 за участі сторони захисту за викладеними у клопотанні про допит питаннями.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримала в повному обсязі з підстав в ній наведених, зазначила, що з метою спростування обставин кримінального правопорушення було направлено клопотання про проведення допиту свідка, однак слідчим винесено постанову про відмову в його задоволенні, вважає, що постанова слідчого про відмову в задоволенні клопотання є необґрунтованою та невмотивованою, а тому підлягає скасуванню, просила скаргу задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 заперечував проти задоволення скарги, зазначив, що постанова про відмову в задоволенні клопотання є вмотивованою та обґрунтованою, вказав, що на станом на 2023 рік ОСОБА_10 була начальником складу та не мала жодного відношення до контролю якості товару та щодо його приймання, виконання таких дії не входило до її посадових обов`язків, вказане питання було детально досліджено органом досудового розслідування, тому підстав для її допиту немає.

Слідча суддя дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, заслухавши думку учасників, дійшла наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні слідчими Головного слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000876.

22 липня 2024 року старшого слідчого в особливо важливих справах другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 відмовлено у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 від 18.07.2024 №20240718/9, що зареєстроване за вх. №24198-24 від 18.07.2024.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора в порядку, передбаченому КПК України.

Зокрема, п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає, що на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.

При цьому, згідно з роз`ясненнями наведеними у п. 6 листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» при розгляді скарги на відмову слідчого, прокурора у проведенні слідчих (розшукових) дій слідчому судді належить оцінювати: дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій; дотримання інших процесуальних вимог щодо проведення слідчих (розшукових) дій, які ініціюються перед органом досудового розслідування у кримінальному провадженні; доцільність здійснення слідчих (розшукових) дій про які просить сторона кримінального провадження та обґрунтованість внесеного клопотання.

Таким чином, під час розгляду заявленої скарги, поданої в порядку п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя має оцінити:

1)дотримання процесуального порядку вирішення клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій та строку його розгляду;

2)обґрунтованість внесеного учасником кримінального провадження клопотання та доцільність здійснення відповідних слідчих (розшукових) дій;

3)обґрунтованість та вмотивованість відмови слідчого у задоволенні клопотання про здійснення слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК сторона захисту, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Таким чином, відмова слідчого у проведенні слідчих (розшукових) дій має оформлюватись у вигляді постанови про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 223 КПК України, підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Як встановлено слідчою суддею, рішення старшого слідчого в особливо важливих справах другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 відмовлено у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 від 18.07.2024 №20240718/9, що зареєстроване за вх. №24198-24 від 18.07.2024, було прийнято у формі постанови від 22.07.2024, що відповідає закону. Перевіривши зміст такого рішення та мотиви його ухвалення, слідча суддя встановила, що вона постанова містить усі елементи та відомості, передбачені ст. 110 КПК України для такого процесуального рішення.

В обґрунтування свого рішення слідчий послався на те, що нагальна необхідність у проведенні допиту вказаної особи на даний час відсутня. Зважаючи на те, що у кримінальному провадженні триває активна стадія проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, збирання та перевірки доказів, значна частина отриманих матеріалів безперечно містять таємницю слідства та їх розкриття стороні захисту негативно вплине на стан досудового розслідування, заплановані слідством дії та заходи.

При цьому, вимоги до процесуального рішення, прийнятого у формі постанови, передбачені ст. 110 КПК України, відповідно до якої постанова повинна складатися з:

1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову;

2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу;

3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Аналіз наявних у слідчої судді матеріалів скарги та з огляду на надані слідчим під час розгляду пояснення щодо обставин допиту свідка, свідчить про те, що зазначені вимоги кримінального процесуального закону були дотримані слідчим при прийнятті рішення.

Згідно приписів ч. 2 ст. 307 КПК України слідчий суддя за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування можу ухвалити рішення про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень.

При цьому слідча суддя бере до уваги, що згідно зі ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ст. 40 КПК України).

Здійснюючи судовий контроль слідчий суддя пересвідчився, що сторона захисту використала своє право на подачу клопотання, постанова слідчого є обґрунтованою.

У відповідності до положень ч.1 ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

В той же час, доводи скарги не ґрунтуються на процесуальному законі, з огляду на підстави та процесуальну можливість допиту в якості свідка ОСОБА_11 , за участю сторони захисту, з огляду на те, що як зазначив слідчий у судовому засіданні та що в свою чергу не спростовано стороною захисту, станом на 2023 рік ОСОБА_10 була начальником складу та не мала жодного відношення до контролю якості товару та щодо його приймання.

Разом з тим, слідча суддя враховує і те, що питання, які заявлені у клопотанні стосуються зокрема процедури щодо організації та планування приймання передачі товарів на склад, проведення перевірки товарів, дії працівників військової частини у випадку виявлення невідповідності товарів, процедуру прийняття на облік товару, тощо, та достовірності даних, які в разі їх отримання фіксуються відповідними документами, відтак отримання вказаних фактичних даних, для здобуття яких стороною захисту у клопотанні ставиться питання про допит в якості свідка ОСОБА_7 , з урахуванням характеру таких даних можливе шляхом здійснення інших процесуальних дій передбачених КПК України, а не виключно шляхом допиту в якості свідка ОСОБА_7 , за участю сторони захисту.

Враховуючи вищевикладене, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на розгляд сторонами, слідча суддя вважає, що постанова старшого слідчого в особливо важливих справах другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 від 22.07.2024 про відмову у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 від 18.07.2024 №20240718/9, що зареєстроване за вх. №24198-24 від 18.07.2024, є обґрунтованою та відповідає вимогам ст.ст. 110, 220 КПК України, тобто є законною, а тому слідчою суддею не вбачається підстав для її скасування, а доводи сторони захисту, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду скарги.

Керуючись ст.ст. 24, 110, 220, 303, 304, 395 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на постанову старшого слідчого в особливо важливих справах другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 від 22.07.2024 про відмову в задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 від 18.07.2024, поданого у кримінальному провадженні № 0000876.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідча суддя ОСОБА_1