Справа №694/2318/24
провадження № 1-кс/694/811/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2024 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в :

10.09.2024 (поштове відправлення від 06.09.2024) на адресу Звенигородського районного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 29.08.2024.

Скарга обґрунтовується тим, що вона, ОСОБА_3 звернулася до Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області із заявою про кримінальне правопорушення від 29.08.2024 за фактом вчинення відносно неї шахрайських дій зі сторони невідомих осіб, а саме незаконного заволодіння шляхом обману та зловживання довірою її грошовими коштами в сумі 3000 гривень, що містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.190 КК України, яку відповідно до трекінгу поштових відправлень було отримано Суб`єктом оскарження 03.09.2024. Скаржник просила внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування за її заявою. Проте, Звенигородським районним відділом поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області не внесено відомості про кримінальне правопорушення за вказаною заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України.

За таких обставин просить зобов`язати посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 10.09.2024 року матеріали зазначеної скарги були передані судді ОСОБА_1

11.09.2024 року за скаргою було відкрито провадження і призначено судовий розгляд на 12.09.2024 року.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, звернулася до суду з заявою про розгляд скарги у її відсутність.

Представник Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився, будучи повідомленим належним чином.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом положень п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчим суддею, крім іншого, є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у

кримінальному провадженні.

Положеннями ч.ч. 1, 4 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до змісту п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України до слідчого судді, крім іншого, може бути оскаржено бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до матеріалів скарги заявник 29.08.2024 року звернулася до Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області із заявою про кримінальне правопорушення за фактом вчинення відносно неї шахрайських дій зі сторони невідомих осіб, а саме незаконного заволодіння шляхом обману та зловживання довірою її грошовими коштами в сумі 3000 гривень, що містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Станом на час подачі скарги до суду заявнику не повідомлено про внесення відомостей за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 11 КК України передбачено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Диспозицією ч. 1 ст. 190 КК України передбачається кримінальна відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство).

Положеннями ч. 2 ст. 11 КК України передбачено, що не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Відповідно до змісту заяви ОСОБА_3 , шахрайськими діями невідомих осіб, які вчинено у 2023 році, їй заподіяно шкоду в розмірі 3 000 грн.

09.08.2024 року набрав чинності Закон України №3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (надалі Закон №3886-ІХ).

Відповідно до вказаного Закону № 3886-ІХ, стаття 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення була викладена у новій редакції, внаслідок чого, дрібним викраденням чужого майна вважається крадіжка, шахрайство, привласнення чи розтрата, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п.5 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до пп.169.1.1 пункту 169.1 ст.169 Податкового кодексу України, податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, для будь-якого платника податку.

Станом на 01.01.2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» становить 3 028 грн.

Таким чином, з 09.08.2024 року викрадення чужого майна шляхом шахрайства вважається адміністративним правопорушенням, якщо вартість викраденого майна, в тому числі грошових коштів, становить до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто до 3 028 грн.

За змістом висновків Верховного Суду, які викладено в постанові від 16.05.2019 року в справі № 761/20985/18, «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

З огляду на вказане, враховуючи те, що шахрайськими діями невідомих осіб ОСОБА_3 заподіяно шкоду в розмірі 3 000 грн., вказане виключає наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, за фактом, вказаним ОСОБА_3 у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 29.08.2024 року.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З урахуванням того, що підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, викладених у заяві ОСОБА_3 від 29.08.2024 року, відсутні, вважаю необхідним у задоволенні скарги відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 214, 303, 306, 307, 309, 393-395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 29.08.2024 року про вчинення кримінального правопорушення, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1