ПРИМОРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ1
УХВАЛА

про надання дозволу на затримання обвинуваченого

06 вересня 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про надання дозволу на затримання ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України з метою приводу до суду для участі у розгляді клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, -

встановив:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заявив клопотання про дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. При цьому, прокурор послався на те, що ОСОБА_4 було повідомлено про дату, час та місце судового засідання належним чином, водночас до суду він не з`являвся з невідомих до суду причин, тобто неодноразово ухилявся від явки до суду, у зв`язку із чим судом винесено ухвалу про здійснення примусового приводу обвинуваченого у наступне судове засідання, проте зазначену ухвалу не вдалось виконати, оскільки обвинувачений ОСОБА_4 за місцем проживання не перебуває, місце знаходження встановити не вдалось.

Захисник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, жодних клопотань до суду не надавав, причин неявки суд не повідомив, у зв`язку із чим, суд з`ясувавши думку учасників провадження, вважає за можливе розгляд клопотання прокурора здійснити без участі захисника.

Суд, розглянувши клопотання прокурора, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що необхідно дати дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_4 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою з наступних підстав.

Так, обвинувачений ОСОБА_4 , який повідомлявся належним чином про дату, час та місце судового засідання, неодноразово не з`явився у судові засідання.

У судове засідання призначене на 27 березня 2024 року обвинувачений ОСОБА_4 до суду не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, у зв`язку із чим 27.03.2024 року судом було постановлено ухвалу про привід обвинуваченого ОСОБА_4 .

В подальшому, у судове засідання призначене 11 червня 2024 року обвинувачений ОСОБА_4 знову не з`явився, про причини свої неявки суд не повідомив, у зв`язку із чим 11.06.2024 року судом було постановлено ухвалу про привід обвинуваченого ОСОБА_4 .

Проте, від ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області на адресу суду надійшли матеріали за результатами виконання вищевказаних ухвал суду про привід обвинуваченого, згідно яких вони не були виконанні з причин відсутності обвинуваченого ОСОБА_4 за місцем проживання, що підтверджено рапортом о/у СКП ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 .

За змістом п.1 ч.4 ст.189 КПК суд відмовляє у наданні дозволу на затримання обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до ст.335 КПК, у разі якщо обвинувачений ухилився від суду, суд зупиняє судове провадження щодо цього обвинуваченого до його розшуку. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору.

Отже, враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а також те, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання його під вартою, зокрема, є достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватись від суду, тобто наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на те, що він неодноразово не прибув за викликом до суду, не повідомив суд про причини неприбуття, залишив місце свого проживання та не повідомив суд про зміну місця проживання, суд вважає, що з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, необхідно оголосити його у розшук та дати дозвіл на його затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під варто, а також зупинити судове провадження до розшуку обвинуваченого.

Щодо неявки захисника ОСОБА_5 судом звертається увага на наступне.

Згідно з приписами п. 13 ч. 1 ст. 7 КПК, однією з пріоритетних засад кримінального провадження, що становлять його форму та зміст є забезпечення права на захист.

Відповідно до ст. 318 КПК, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. Судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 47 КПК, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участі обвинуваченого, а в разі неможливості прибути у визначений строк, захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини суд.

У ст. 138 КПК, вказано вичерпний перелік поважних причин неприбуття особи на виклик, зокрема: затримання, тримання під вартою або відбування покарання; обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Згідно з ч. 1 ст. 324 КПК, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

За змістом статей 42, 44 Правил адвокатської етики, представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

У ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарним проступком адвоката визначено, зокрема, порушення правил адвокатської етики, невиконання або неналежне виконання захисником своїх професійних обов`язків.

Захисник ОСОБА_5 не з`явився за викликом суду в судові засідання, а саме, у такі дати: 27.03.2024 року, 11.06.2024 року, 06.09.2024 року та, жодного разу не повідомивши про причини неявки у судові засіданні.

При цьому, ухвалами суду від 27.03.2024 року та 11.06.2024 року адвоката ОСОБА_5 було зобов`язано надати суду документи на підтвердження поважності причин його неявки у судові засідання, проте до теперішнього часу таких документів адвокатом ОСОБА_5 суду не надано.

Водночас, адвокат ОСОБА_5 , як судовий юрист, неодмінно розуміє, що неявка у судові засідання за викликом суду негативно впливає на рівень довіри в суспільстві до адвокатури та судової влади та призводить до затягування в розгляді цієї справи та інших справ, що загрожує порушенням прав осіб на розумний розгляд справи, що є складовою права на справедливий суд, гарантований ст. 6 Конвенції.

Таким чином, неявки захисника ОСОБА_5 у судові засідання 27.03.2024 року, 11.06.2024 року,06.09.2024 року суд вважає такими, що здійсненні без поважних причин, передбачених ст. 138 КПК України.

Згідно ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката зокрема є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 01.07.2014 у справі «S.A.S. проти Франції», п. 66, визначив, що «зловживання правом» - це шкідливе здійснення права її власником в такий спосіб, який явно не відповідає або суперечить цілям, для яких таке право надане/створене.

У постанові ЄСПЛ по справі від 19.01.1989 року по справі «Камасинський проти Австрії» (Kamasinskiv. Austria), SeriesA, №168, §65 та постанові ЄСПЛ від 21.04.1998 року по справі «Дауд протии Португалії» (Daudv. Portugal), Reportsof Judgmentsand Decisions 1998-II, §38) суд заявив, що з незалежності юридичної професії від держави слідує, що поведінка захисника, по суті, є предметом домовленості між обвинуваченим та його адвокатом, незалежного від того чи був адвокат призначений від системи правової допомоги, чи був найнятий у приватний спосіб. Компетентні національні органи зобов`язані втрутитися, тільки якщо неналежне виконання призначеним адвокатом своїх обов`язків, пов`язане з забезпеченням ефективного представництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить, зокрема, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів (п. 4 ч. 5 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Враховуючи наведені обставини (неодноразову неявку без поважних причин), суд вважає, що захисник ОСОБА_5 порушив свій процесуальний обов`язок як захисника у цьому кримінальному провадженні, передбачений у ч. 2 ст. 47 КПК України, а тому суд приходить до висновку про необхідність порушення питання про дисциплінарну відповідальність захисника ОСОБА_5 та в його діях вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні правил адвокатської етики та у неналежному виконанні свого професійного обов`язку щодо прибуття у судове засідання.

Керуючись ст. ст. 188-190, 369-372, 376 КПК України, суд, -

постановив:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 задовольнити.

Оголосити у розшук та надати дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу до Приморського районного суду м. Одеси для участі в розгляді клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Судове провадження зупинити до розшуку обвинуваченого ОСОБА_4 .

Організацію виконання ухвали про затримання обвинуваченого ОСОБА_4 доручити прокурору ОСОБА_3 , для чого вручити йому копію ухвали.

Встановити строк дії ухвали про дозвіл на затримання з метою приводу шість місяців, та вона втрачає законну силу з 06 березня 2024 року або з моменту приводу обвинуваченого ОСОБА_4 до суду.

Порушити перед кваліфікаційно дисциплінарною комісією адвокатури Одеської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_5 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 1099, видане на підставі рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області №38/78 від 25.07.2002 року).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя

Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

06.09.2024

Єдиний унікальний номер справи: №522/17096/21

Номер провадження № 1-кп/ 522/2282/24

Головуючий суддя ОСОБА_1