Справа № 199/7230/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2024 року місто Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю:

прокурора ОСОБА_3

неповнолітньої потерпілої ОСОБА_4

законного представника неповнолітньої потерпілої ОСОБА_5

представника неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Дніпро обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000563 від 27.04.2024 року за обвинуваченням неповнолітньої ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання кореспондентки 11 каналу (ДП «Телерадіокомпанія «СТЕРХ» ТОВ) Анастасії Вільхової надати їй та оператору ОСОБА_8 дозвіл на здійснення фото і кінозйомки, теле-, відео-, звукозапису в залі судового засідання під час розгляду справи щодо вчинення хуліганських дій особою у відношенні до ОСОБА_4 .

Враховуючи наявність такого клопотання та те, що судовий розгляд кримінального провадження № 0000563 від 27.04.2024 року здійснюється відносно неповнолітньої особи, судом перед учасниками судового провадження поставлено на обговорювання питання про здійснення кримінального провадження у відкритому або закритому судовому засіданні.

Учасники судового провадження висловили наступні думки.

Прокурор ОСОБА_3 висловила думку про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження.

Представник неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 висловив думку, що вказане питання має бути розглянуто за участі сторони захисту, яка не прибула у підготовче судове засідання.

Позицію представника неповнолітньої потерпілої підтримали неповнолітня потерпіла та її законний представник.

Вислухавши думки учасників кримінального провадження суд прийшов до висновків, які мотивує наступним чином.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Публічність провадження захищає особу від таємного правосуддя, на яке не поширюється суспільний контроль, вона також є одним із способів збереження довіри до судів. Прозорість та відкритість судового розгляду дозволяють втілювати право кожної особи на справедливий судовий розгляд. (серед інших, Рішення у справі Riepan проти Австрії від 14 лютого 2001 року, заява № 35115/97, параграф 27).

Обов`язок відкритості судового розгляду має винятки, які, в цілому, зводяться до випадків захисту інтересів неповнолітніх, захисту приватного життя сторін, а також у особливих обставинах, коли публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Такі винятки мають бути належно виправданими та залежати від обставин справи (Рішення у справі Welke та Biaіek проти Польщі від 15 вересня 2011 року, заява № 15924/05, параграф 74).

Згідно ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду.

В кримінальному-процесуальному праві існує принцип гласності який закріплений у п.7 ч. 3 ст. 129 Конституції України, а також у ст. 20 КПК.

Гласність кримінального процесу полягає в тому, що, за загальним правилом, суд розглядає справи у відкритих засіданнях при громадянах, які не є учасниками процесу, при представниках засобів масової інформації, що мають вільний доступ до залу судового засідання.

Принцип гласності це закріплені у законі основні положення щодо порядку і меж доступу громадськості і окремих осіб до інформації про хід провадження у кримінальній справі та його результати.

За даним кримінальним провадження обвинуваченою є неповнолітня ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якій на теперішній час виповнилось повних 15 років.

Порядок кримінального провадження щодо неповнолітніх визначається загальними правилами Кримінального процесуального кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених главою 38 КПК України.

Особливості проваджень щодо неповнолітніх у кримінальному процесі визначено положеннями ч. 4 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, згідно з якою стосовно неповнолітніх процес повинен бути таким, щоб враховувались їх вік і бажаність сприяння їх перевихованню.

Відповіднодо статті 1 Конвенції про права дитини, дитиною є кожна людська істота до досягнення 18-річного віку, якщо за законом, застосовуваним до даної особи, вона не досягає повноліття раніше.

Конвенція про права дитини (стаття 40) зазначає: Держави-учасниці визнають право кожної дитини, яка, як вважається, порушила кримінальне законодавство, звинувачується або визнається винною в його порушенні, на таке поводження, що сприяє розвиткові у дитини почуття гідності і значущості, зміцнює в ній повагу до прав людини й основних свобод інших та при якому враховуються вік дитини і бажаність сприяння її реінтеграції та виконання нею корисної ролі в суспільстві.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Судові засідання та інформація щодо справ, які розглядаються судом, є відкритими, крім випадків, установлених законом.

Тобто, законодавство забезпечує вільний доступ до зали судових засідань, де відбувається розгляд справи, всіх бажаючих громадян, а також їх право робити письмові записи та фіксувати за допомогою звукозаписувальних технічних засобів все, що відбувається у залі судових засідань.

Відповідно до припису п. 1 ч. 2 та ч. 4 статті 27 КПК України кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито.

Суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі якщо обвинуваченим є неповнолітній.

На підставі викладеного, суд не находить підстав для задоволення клопотання кореспондентки 11 каналу (ДП «Телерадіокомпанія «СТЕРХ» ТОВ) Анастасії Вільхової надати їй та оператору ОСОБА_8 дозвіл на здійснення фото і кінозйомки, теле-, відео-, звукозапису в залі судового засідання під час розгляду справи.

Суд вважає про необхідність прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження, оскільки обвинувачена є неповнолітньою.

Що стосується думки представника неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 про обов`язковий розгляд вказаного питання за участі сторони захисту, то суд не погоджується з представником.

Судом враховується, що законодавець у ст. 27 КПК визначив право суду у підготовчому судовому засіданні (може) прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі якщо обвинуваченим є неповнолітній.

Тобто, виходячи з тлумачення правової норми, закріпленої в ст. 27 КПК, питання про закриття провадження є правом суду, яке пов`язано із суддівським розсудом (дискреційними повноваженнями).

Поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо.

Підставами для судового розсуду є: кримінально-правові відносно-визначені та альтернативні; принципи права; уповноважувальні норми, в яких використовуються щодо повноважень суду формулювання «має», «може», «вправі»; юридичні терміни та поняття, які є багатозначними або не мають нормативного закріплення; оціночні поняття, зміст яких визначається не законом або нормативним актом, а правосвідомістю суб`єкта правозастосування.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема, у справі «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів та меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів виходячи з відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права.

Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення у процесуальному документі суду тощо, тому думка сторони захисту сама по собі не може бути вирішальною, оскільки це відноситься до дискреційних повноважень суду.

Крім того, суд застерігає, що кримінальне провадження у закритому судовому засіданні суд здійснює з додержанням правил судочинства, передбачених цим Кодексом.

На судовому розгляді в закритому судовому засіданні можуть бути присутні лише сторони та інші учасники кримінального провадження.

Суд попереджає зазначених осіб про обов`язок не розголошувати інформацію, для захисту якої розгляд справи або вчинення окремих процесуальних дій відбуваються на закритому судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 314, 27, 369-372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Кримінальне провадження № 0000563 від 27.04.2024 року за обвинуваченням неповнолітньої ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, здійснювати у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження,

В задоволенні клопотання кореспондентки 11 каналу (ДП «Телерадіокомпанія «СТЕРХ» ТОВ) Анастасії Вільхової надати їй та оператору ОСОБА_8 на здійснення фото і кінозйомки, теле-, відео-, звукозапису в залі судового засідання під час судового розгляду кримінальному провадженні № 0000563 від 27.04.2024 року за обвинуваченням неповнолітньої ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, - відмовити.

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

18.10.2024