Справа № 373/999/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області у складі:

пді головуванням судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ;

розглянув у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

У кримінальному провадженні адвокатом ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 подано цивільний позов до ОСОБА_3 , Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група", про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у якому містяться такі позовні вимоги:

- стягнути з ОСОБА_3 389 837,80 грн у відшкодування шкоди, заподіяної майну;

- стягнути з ПАТ "СК "Українська страхова група" 100 000 грн у відшкодування шкоди, заподіяної майну.

Ухвалою суду від 25.04.2023 зупинено судове провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 286 КК України до звільнення з військової служби або закінчення воєнного стану, введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022.

18.10.2024 представником цивільного позивача, потерпілого ОСОБА_5 -адвокатом ОСОБА_4 до суду подано заяву про залишення цивільного позову ОСОБА_5 у частині позовних вимог до ПАТ "СК "Українська страхова група" про стягнення 100 000 грн у відшкодування шкоди, заподіяної майну.

Ухвалою суду від 21.10.2024 відновлено судове провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 286 КК України для розгляду означеного клопотання.

Сторони в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Частиною 1 ст. 128 КПК України визначено право особи, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого.

За своєю правовою природою цивільний позов (позовна заява) це процесуальний документ, який подається до суду у встановленому законом порядку та містить вимогу про захист порушеного цивільного права. Цей документ фіксує волевиявлення особи на початок встановленої законом процедури такого захисту та фактично ініціює її.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Суд звертає увагу, що цивільний позивач розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Це випливає із засади диспозитивності, яка притаманна як цивільному процесу (ч. 3 ст. 13 ЦПК України), так і кримінальному (ч. 1 ст. 26 КПК України). Кримінальний процесуальний закон до кола цих прав відносить як право подати та підтримувати свій позов, так і право відмовитися від нього (ч. 3 ст. 61 КПК України).

Залишення позову без розгляду за своєю правовою природою є припиненням судового розгляду звернення особи про захист її порушеного права (позов), і це припинення не позбавляє особу права повторно звернутись до суду з такими ж вимогами. Водночас у КПК України прямо не визначене право цивільного позивача ініціювати це питання.

Згідно з частиною 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Керуючись п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Частина 3 ст. 129 КПК України передбачає підстави для залишення позовної заяви без розгляду, зокрема у разі виправдання обвинуваченого за відсутності в його діях складу кримінального правопорушення або його непричетності до вчинення кримінального правопорушення.

Правова конструкція цієї норми свідчить про її спрямованість на захист прав цивільного позивача, оскільки передбачає випадки залишення його позову без розгляду (а отже і його право на повторне звернення з таким же позовом), тому вона не може розглядатися як така, що обмежує можливість залишення позову без розгляду лише певним колом визначених у ній випадків.

Спосіб формулювання цієї норми законодавцем не залишає сумнівів у тому, що підстави, які містяться у ній, не є вичерпними, вони радше доповнюють перелік таких підстав, визначених цивільним процесуальним законом, враховуючи особливості розгляду цивільного позову у кримінальному провадженні.

Цивільний процесуальний закон визначає однією з підстав для залишення позову без розгляду подання позивачем відповідної заяви (п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України). Проте, така заява має бути подана до початку розгляду цивільної справи по суті.

Розгляд цивільної справи по суті є самостійною стадією цивільного процесу, яка визначена главою 6 ЦПК України, що встановлює момент її початку, особливості та порядок проведення. Кримінальним процесуальним законом така стадія розгляду позовної заяви окремо не виділяється, що виключає можливість застосування цього застереження стосовно часу подання позивачем заяви під час розгляду кримінального провадження.

Крім цього, таке застереження спрямоване запобігти можливому зловживанню позивачем своїми процесуальними правами у вигляді неодноразових звернень до суду з одними й тими самими позовними вимогами. Залишення ж позову без розгляду у кримінальному провадженні надає можливість лише звернутися з таким позовом у порядку цивільного судочинства (ч. 7 ст. 128 КПК України), а отже не відкриває простору для таких зловживань.

Правовим підґрунтям позовних вимог щодо відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, є рішення суду, у випадку його ухвалення, яким встановлено обставини, місце та час вчинення правопорушення, особу потерпілого, вид та розмір шкоди, а також винуватість особи, а тому формулювання позовних вимог вже після набрання чинності таким рішенням суду дозволяє особі, якій завдано шкоди, обрати правильний спосіб захисту, об`єктивно визначити межі позовних вимог, а отже більш ефективно захистити свої порушені права. У будь-якому випадку обрання форми судочинства (кримінального чи цивільного) для подання позовної заяви є беззаперечним правом особи, якій завдано шкоди кримінальним правопорушенням.

Враховуючи викладене, суд вважає, що підстав для неприйняття відмови позивача від частини позовних вимог до визначеного цивільного відповідача немає, така відмова не суперечить вимогам чинного законодавства та не погіршує становище сторін та інших учасників кримінального провадження, а тому слід залишити без розгляду цивільний позов ОСОБА_5 у частині позовних вимог до ПАТ "СК "Українська страхова група".

Керуючись статтями 128, 372 КПК України, 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника цивільного позивача ОСОБА_5 -адвоката ОСОБА_4 про залишення без розгляду позовної вимоги до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група", - задовольнити.

Цивільний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група", про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у частині позовної вимоги до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група", - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

СУДДЯ: ОСОБА_6