УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали за клопотанням ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000667 від 20.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_3 в якому просить: скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.06.2024 року (справа № 947/18403/24; провадження № 1-кс/947/8000/24) в рамках кримінального провадження № 0000667 від 20.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, в частині накладення арешту на належний їй на праві приватної власності бензиновий генератор «HYUNDAI», модель «UNY9020FE-T». Зобов`язати посадових осіб СУ ГУНП в Одеській області повернути вилучене майно.

В обґрунтування поданого клопотання заявник посилається на те, що в ході проведеного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 посадовими особами було вилучено належний їй на праві власності бензиновий генератор «HYUNDAI», модель «UNY9020FE-T». Заявник стверджує, що вона жодного відношення до кримінального провадження № 0000667 від 20.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України не має. Стороною кримінального провадження вона не являється та жодних кримінальних правопорушень не вчинялось. Заявник стверджує, що нею в законному порядку 23.11.2012 року було набуто право власності на бензиновий генератор «HYUNDAI», модель «UNY9020FE-T». Крім того, належний їй бензиновий генератор не входить до переліку 12 дизельних генераторів, які за доводами органу досудового розслідування обліковуються на балансі Комунального підприємства «Одеське елетрортехнічне експлуатаційно-монтажне підприємство».

У зв`язку з чим заявник вважає, що в подальшому арешті зазначеного майна не має потреби.

Заявник ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, про розгляд клопотання сповіщалась належним чином, про причини неявки не повідомила.

Прокурор ОСОБА_4 також у судове засідання не з`явився, надав до канцелярії суду заяву в якій повідомив, що за результатами визначення підслідності досудове розслідування у вказаному провадженні доручено здійснювати слідчому відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, що знаходиться на території міста Одеси, підсудній Приморському районному суду міста Одеси. На підтвердження чого надав відповідну копію постанови та просив врахувати викладене при прийнятті рішення відповідно вказаного клопотання.

Дослідивши клопотання до додані в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000667, відомості про яке 20.05.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України

В рамках даного кримінального провадження перевіряються обставини того, що посадові особи Комунального підприємства «Одеське електротехнічне експлуатаційно-монтажне підприємство», шляхом зловживання своїм службовим становищем та вступивши в злочинну змову з посадовими особами Одеської міської ради, в умовах воєнного стану здійснили привласнення електрогенераторів, які перебували в їх віданні, у період часу 2022-2023 року.

Так, в ході проведення досудового розслідування, 12.06.2023 в період часу з «10» годин «30» хвилин до «11» годин «00» хвилин, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 (справа №947/18403/24, номер провадження: 1-кс/947/7768/24) від 10.06.2024, проведено обшук за місцем здійснення діяльності автомийки « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення якого серед іншого виявлено та вилучено: бензиновий генератор «HYUNDAI», модель «UNY9020FE-T».

В подальшому, за клопотанням сторони обвинувачення, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.06.2024 було накладено арешт із забороною володіння, користування та розпорядженя на: бензиновий генератор «HYUNDAI», модель «UNY9020FE-T».

Відповідно до вищевказаної ухвали, у зв`язку з тим, що бензиновий генератор «HYUNDAI», модель «UNY9020FE-T» визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні, тобто відповідав критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, з метою збереження речового доказу та проведення необхідних слідчих дій, на нього було накладено арешт, про скасування якого на даний час просить заявник.

Разом з тим, на час розгляду даного питання слідчим суддею встановлено, що постановою прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 від 29 жовтня 2024 року визначено підслідність у кримінальному провадженні № 0000667 від 20.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191КК України за слідчим відділом відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, яке територіально розташоване за адресою: 65026, Україна, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Грецька, будинок, 42 та відповідно перебуває під територіальною юрисдикцією Приморського районного суду м. Одеси.

Слідчий суддя зазначає, підсудність це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у Главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ«Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі клопотання для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Отже, оскільки питання направлення клопотань, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, кримінально-процесуальним законом не передбачено, відтак, клопотання, слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення Кримінально-процесуального кодексу України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, Кримінально-процесуальним кодексом України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення заявнику вказаного клопотання без його розгляду по суті.

Таким чином, керуючись ст. ст. 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000667 від 20.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191КК України повернути без розгляду особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1