Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1693/24
Провадження № 1-кс/376/419/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" серпня 2024 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання начальника Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Великі Єрчики, Сквирського району, Київської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , з загальною середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого: 18.07.2022 року Скиврським районним судом Київської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, в силу ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням на строк 2 роки,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До канцелярії Сквирського районного суду Київської області надійшло клопотання начальника Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області про продовження строків тримання під вартою відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор вказав, що в провадженні Сквирського районного суду Київської області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000146 від 17.05.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

04 червня 2024 року о 17 годинні 51 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

04 червня 2024 року ОСОБА_4 письмово повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

06 червня 2024 року ухвалою слідчого судді Сквирського районного суду Київської області обвинуваченому ОСОБА_4 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

31 липня 2024 року матеріали кримінального провадження № 0000146, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2024 направлено до Сквирського районного суду Київської області для розгляду обвинувального акту.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 04.06.2024, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, що полягає у незаконному поводженні із вибуховими пристроями, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, не маючи передбаченого законом дозволу, чим порушив вимоги Постанови Верховної Ради України №2471 XII від 17.06.1992 року «Про право власності на окремі види майна», «Положення про дозвільну систему», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №576 від 12.10.1992 року, Інструкцію «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністра внутрішніх справ України від 21 серпня 1998 року №622 зі змінами та доповненнями, придбав та в подальшому зберігав у приміщені хати-пустки в адміністративних межах населеного пункту АДРЕСА_1 , три корпуси гранати РГД-5 та три запали до гранат марки УЗРГМ.

Надалі, 04 червня 2024 року, приблизно 11 години 20 хвилин, ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи сутність своїх незаконних дії, з корисливого мотиву, перебуваючи у приміщені хати-пустки в адміністративних межах населеного пункту АДРЕСА_1 , за грошову винагороду в сумі 4000 (чотири тисячі), під час контролю за вчиненням злочину збув, тобто продав ОСОБА_6 (особа відносно якої застосовані заходи безпеки), один уніфікований запал дистанційної дії УЗРГМ-2, два уніфіковані запали дистанційної дії УЗРГМ, три споряджені вибуховою речовиною корпуси ручних осколкових гранат РГД-5, які згідно з висновком судової вибухо-технічної експертизи № СЕ-19/111-24/34197-ВТХ від 24.06.2024 є вибуховими пристроями промислового виготовлення та бойовими припасами, які придатні до вибуху і створення вибухового імпульсу для ініціювання вибуху заряду вибухової речовини, три спорядженні вибуховою речовиною корпуси ручних осколкових гранат РГД-5, до вибухових пристроїв та бойових припасів не відносяться, а є конструктивно оформленими заряди вибухової речовини, яка придатна до вибуху при застосуванні відповідного засобу детонування.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України, злочин за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк не більше десяти років, класифікується як тяжкий.

Зважаючи на те, що строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосований до обвинуваченого ОСОБА_4 закінчується 04.08.2024, в прокурора виникла необхідність у його продовженні на шістдесят днів у зв`язку з наявністю ризиків, які дають підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 може вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав зазначених у ньому, вважає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час не зменшилися, а підозра пред`явлена ОСОБА_4 є обґрунтованою та підтверджується зібраними в ході досудового розслідування матеріалами, відтак просив задовольнити клопотання та продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, вказавши на відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Просив застосувати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

У судовому засіданні обвинувачений підтримав клопотання захисника та заперечував, щодо продовження тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Вислухавши думку прокурора в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення захисника, обвинуваченого, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що матеріали кримінального провадження № 0000146, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2024 направлено до Сквирського районного суду Київської області для розгляду обвинувального акту.

04 червня 2024 року о 17 годинні 51 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

04 червня 2024 року ОСОБА_4 письмово повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Як визначено у ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Таким чином, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Так, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованого йому кримінальному правопорушенні, що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.

Ухвалою слідчого судді Сквирського районного суду Київської області від 032.06.2024 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 04.08.2024 року (включно).

31 липня 2024 року матеріали кримінального провадження № 0000146, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2024 направлено до Сквирського районного суду Київської області для розгляду обвинувального акту, проте станом на дату подання прокурором клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою, підготовче судове засідання не призначено.

Відповідно до ч.6 ст. 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Натомість, відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Таким чином, до початку підготовчого судового засідання за клопотанням прокурора слідчий суддя вправі застосувати запобіжний захід.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

У відповідності до положень ст. ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини слідчий суддя враховує, що тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого особливо тяжкого кримінального правопорушення, може спонукати підозрюваного вживати заходів, спрямованих на уникнення від кримінальної відповідальності.

З урахуванням характеру та суспільної небезпечності злочинів, підозру у яких суд вважає обґрунтованою, суворості можливого покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, слідчий суддя дійшов висновку, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати. Крім того, існування вказаних ризиків ніяким чином не спростовано захисником та обвинуваченим під час розгляду клопотання.

Також, продовжуючи запобіжний захід, слідчим суддею враховується вік обвинуваченого, його стан здоров`я, місце проживання, та інші обставини, що характеризують його особу, відсутність даних про соціальні зв`язки, спосіб життя. Те, що ОСОБА_4 має визначене місце проживання, не може свідчити про відсутність або зменшення відповідних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Отже, за встановлених обставин, на думку слідчого судді, застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, є неможливим, оскільки наявність вказаних ризиків стосовно обвинуваченого, дій до яких він може вдатись, повідомлення про підозру в тому числі у вчиненні тяжкого злочину свідчить про надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки таких дій, тяжкості покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч.ч. 1 та 3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Водночас, необхідно зазначити, що відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення із погрозою застосування насильства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Запобіжний захід, застосований щодо обвинуваченого ОСОБА_4 під час досудового розслідування у вигляді тримання під вартою, продовжити на шістдесят днів, строком до 29 вересня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1