Провадження №11-сс/801/836/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 25.10.2024 року про відмову в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , поданої в інтересах ОСОБА_8 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (повідомленням) від 09.09.2024,

В С Т А Н О В И В :

Вказаною ухвалою слідчого судді відмовлено в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , поданої в інтересах ОСОБА_8 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (повідомленням) від 09.09.2024.

Відмовляючи в задоволенні скарги, слідчий суддя зазначив, що факти, на які посилається адвокат ОСОБА_7 у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 09.09.2024, зокрема, щодо застосування вогнепальної зброї працівником поліції ОСОБА_9 були встановлені, досліджені та оцінені в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000357 від 20.04.2024 та не потребує реєстрації нового провадження.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 просить скасувати ухвалу слідчого судді як незаконну, невмотивовану, необґрунтовану, прийняту з істотним порушенням вимог ст. 409, 412 КПК України, зобов`язати уповноважену особу уповноваженого органу внести відомості до ЄРДР.

Апеляційну скаргу мотивує тим, що рішення прийнято незаконним складом суду, сформованим в порушення правил ст.30, п.1 ч.1 ст.35 КПК України. Крім того, скаргу розглянуто із порушенням строків, передбачених ч.2 ст.306 КПК України. Також зазначає, що в матеріалах справи в ЕКЕС відсутній технічний запис судового засідання. Також звернув увагу на те, що паперову копію ухвали йому не вручено, в ЕКЕС відсутні електронний текст ухвали, журнал і технічний запис судового засідання, тому строки оскарження не порушено.

У судове засідання ОСОБА_7 не з`явився з невідомих суду причин, хоча завчасно та належним чином був повідомлений про час, дату та місце апеляційного розгляду.

Заслухавши доповідача, думку прокурора ОСОБА_6 , який просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги, пояснивши, що обставини, про які зазначено у скарзі адвоката ОСОБА_7 підлягали перевірці в межах кримінального провадження № 0000357, яке завершено та скеровано до суду першої інстанції для розгляду по суті, перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Статтею 303 КПК України передбачено оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею при розгляді скарги перевірено всі обставини в сукупності, які мають значення для прийняття правильного рішення, враховано доводи, викладені у скарзі захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 , в якій вказав, що всупереч положенням ст. 214 КПК України відомості по вказаній заяві не було внесено до ЄРДР, прийнято до уваги зміст заяви від 09.09.2024 року.

Доводи апеляційної скарги захисника ОСОБА_7 , суд апеляційної інстанції вважає безпідставними.

За вимогами ч. 5 ст.214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України).

Кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Приймаючи рішення за скаргою захисника ОСОБА_7 , з урахуванням висновків Великої Палати Верховного Суду від 30.09.2021 року, керуючись нормами КПК України, рішеннями ЄСПЛ, перевіривши зміст заяви від 09.09.2024 року щодо відповідності вимогам ст. 214 КПК України, дослідивши матеріали кримінального провадження №0000357 досудове розслідування у якому проводилося слідчим управлінням ГУНП у Вінницькій області за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ст. 348 КК України, встановивши, що ОСОБА_8 було відмовлено Вінницькою обласною прокуратурою у внесенні відомостей до ЄРДР за ч.2 ст. 365, ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що заява захисника ОСОБА_7 від 09.09.2024 стосується факту застосування вогнепальної зброї працівником поліції, який перевірявся та досліджується в рамках кримінального провадження за №0000357 від 20.04.2024, нових обставин заява не містить.

Суд апеляційної інстанції вважає, що слідчий суддя належним чином мотивував своє рішення, яке відповідає вимогам ст. ст. 303, 306-307 КПК України, є законним і обґрунтованим.

Доводи апеляційної скарги захисника ОСОБА_7 про порушення ст. 30, п.1 ч.1 ст. 35 КПК України є безпідставними.

Статтею 30 КПК України визначено, що у кримінальному провадженні правосуддя здійснюється лише судом згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом.

Частиною 11 ст. 31 КПК України встановлено, що суддя чи склад колегії суддів для розгляду конкретного кримінального провадження визначається у порядку, передбаченому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно із приписами кримінального процесуального закону, законним є склад суду, який визначений відповідно до вимог ст.31 КПК України щодо кількості суддів, з додержанням процедури визначення судді у конкретному судовому провадженні.

Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду визначається серед іншого Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (далі - Положення) та Засадами використання автоматизованої системи документообігу Вінницького міського суду Вінницької області, затверджені рішенням зборів суддів Вінницького міського суду Вінницької області від 28.12.2020 року № 11/20 (далі - Засади).

Відповідно до розділу IV Засад, автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою під час реєстрації відповідної судової справи, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженими на підставі наказу керівника апарату суду особами, відповідальними за здійснення автоматизованого розподілу судових справ (п.2). Розподіл судових справ між суддями здійснюється за правилами, встановленими Положенням та Засадами, з урахуванням визначених зборами суддів Вінницького міського суду Вінницької області, спеціалізації суддів, постійно-діючих колегій з розгляду кримінальних справ та постійно-діючих колегій з розгляду цивільних справ (п.3).

Згідно з п.65 розділу IV Положення, результатом автоматизованого розподілу (повторного розподілу) судових справ є протокол, що автоматично створюється автоматизованою системою.

Протокол містить такі відомості: дата, час початку та закінчення автоматизованого розподілу; номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, імена (найменування) учасників справи; інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, з яких судді не беруть участі) в автоматизованому розподілі; інформація про визначення судді, судді-доповідача; інформація про суддів постійної колегії суддів, до складу якої входить визначений суддя-доповідач (без урахування підстав, зазначених у пункті 58 підрозділу 1 розділу IV); підстави здійснення автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу); прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Копія такого протоколу в електронній чи паперовій формі підписується уповноваженими особами апарату суду та видається (надсилається) заінтересованій особі не пізніше наступного дня після подання до суду відповідної заяви.

Також п.86 розділу IV Положення визначено, що у разі задоволення відводу або самовідводу судді, судді-доповідача повторний авторозподіл судової справи здійснюється автоматизованою системою на підставі ухвали суду про відвід (самовідвід) судді, судді-доповідача.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 35 КПК України у суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), що забезпечують, зокрема: об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.

З матеріалів судового провадження вбачається, що протоколом автоматичного визначенні слідчого судді від 01.10.2024 слідчий суддя ОСОБА_10 визначений для розгляду справи №127/30375/24, провадження 1-кс/127/14094/24.

Протокол містить усі відомості визначені п.65 розділу IV Положення.

Крім того, заяви чи клопотання про відвід судді ОСОБА_11 від участі у розгляді скарги адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 в матеріалах провадження відсутні.

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що скарга захисника ОСОБА_7 була розподілена автоматизованою системою документообігу відповідно до положень кримінального процесуального законодавства, Положення про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу Вінницького міського суду Вінницької області.

Під час судового розгляду скарги захисник ОСОБА_7 , беручи особисто участь у судовому засіданні 25.10.2024 не заявляв відвід слідчому судді, отже оскаржуване рішення постановлено законним складом суду.

За таких обставин, міркування захисника щодо незаконного складу суду не знайшли свого підтвердження.

Слід зазначити, що копії протоколів автоматизованого розподілу судових справ між суддями розміщені у відкритому доступі на інформаційному веб-порталі «Судова влада України», отже, будь-яка особа має можливість безперешкодно ознайомитись із ними, володіючи інформацією про номер судової справи (провадження).

Відповідно до ч. 2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Згідно з п.2 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України №814 від 20.08.2019, кожен документ реєструється в суді лише один раз: вхідні - у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, створювані - у день підписання або затвердження. У разі неможливості з об`єктивних причин (кінець робочого дня, тощо) здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду, із зазначенням причин встановлення такого терміну.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, вказану скаргу захисника ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою захисника ОСОБА_7 від 09.09.2024 року, в системі «Електронний суд» сформовано 01.10.2024. Датою внесення такої до системи авторозподілу та передачі слідчому судді є 01.10.2024. Датою розгляду скарги слідчим суддею та постановлення оскаржуваного судового рішення є 25.10.2024.

Згідно з положеннями ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо:

1) за наявності підстав для закриття судом провадження в кримінальній справі його не було закрито, крім випадків, коли провадження може бути закрито лише за згодою підозрюваного, обвинуваченого, який проти цього заперечував;

2) судове рішення ухвалено незаконним складом суду;

3) судове провадження здійснено за відсутності обвинуваченого, крім випадків, передбачених ч. 3 ст. 323 чи ст. 381 цього Кодексу, або прокурора, крім випадків, коли його участь не є обов`язковою;

4) судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою;

5) судове провадження здійснено за відсутності потерпілого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання;

6) порушено правила підсудності;

7) у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.

Згідно матеріалів судового провадження скарга захисника ОСОБА_7 , подана в інтересах ОСОБА_8 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою захисника ОСОБА_7 від 09.09.2024 року слідчим суддею отримано 01.10.2024 року, що підтверджується протоколом автоматичного визначення судді від 01.10.2024 року.

Ухвалою суду від 02.10.2024 справу за скаргою захисника ОСОБА_7 прийнято до свого провадження та призначено судове засідання на 03.10.2024 року о 09:10 год., у режимі відеоконференції, викликано в судове засідання адвоката ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та представника СУ ГУНП у Вінницькій області, якого зобов`язано надати суду матеріали з приводу розгляду заяви від 09.09.2024 адвоката ОСОБА_7

03.10.2024 судове засідання не відбулось у зв`язку з відпусткою судді ОСОБА_11

07.10.2024 за участі захисника ОСОБА_7 слідчий суддя розпочав розгляд скарги, однак, в судовому засіданні було оголошено перерву у зв`язку з неявкою представника СУ ГУНП у Вінницькій області на 16.10.2024.

16.10.2024 судове засідання перенесено у зв`язку із зайнятістю судді ОСОБА_11 у іншій кримінальній справі.

25.10.2024 скаргу розглянуто.

Суд апеляційної інстанції вважає, що у даному випадку недотримання строку розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування не є істотним порушеннями вимог кримінального процесуального закону, а тому зазначена обставина не може бути підставою для скасування рішення слідчого судді у вказаному судовому провадженні, оскільки колегією суддів встановлено, що слідчий суддя вжив всіх необхідних дій для розгляду зазначеної скарги у строки передбачені вимогами КПК України, при цьому дотримався розумних строків розгляду даної скарги.

У відповідності до пунктів 53-56 розділу IІІ Положення Технічний запис судового засідання засобами підсистеми ЄСІТС автоматично зберігається у централізованому файловому сховищі. Підписаний протокол (журнал) судового засідання, який містить веб-посилання на технічний запис судового засідання в централізованому файловому сховищі, переноситься (передається, імпортується) до АСДС.

У випадку фіксування судового засідання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку технічний запис судового засідання та технічний носій, на якому зберігається цей запис, приєднуються до матеріалів справи (зберігаються в матеріалах справи) у вигляді протоколу (журналу) судового засідання, в якому вказано посилання на цей запис у централізованому файловому сховищі.

У цьому випадку технічним носієм інформації є частина централізованого файлового НОМЕР_1 , на якому зберігається запис судового засідання та на яке є посилання в протоколі (журналі) судового засідання.

Зберігання резервних копій протоколу та відеозапису судового засідання забезпечується засобами ЄСІТС.

За заявою учасника справи та після сплати відповідного судового збору такий учасник може отримати копію технічного запису судового засідання на власний вибір шляхом:

1) отримання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку доступу до технічного запису судового засідання в Електронному кабінеті користувача;

2) отримання запису на оптичному диску у виді файлу.

У разі сплати судового збору безпосередньо в Електронному кабінеті учаснику справи автоматично надається доступ для скачування технічного запису судового засідання в Електронному кабінеті. При цьому до АСДС автоматично надсилаються відповідне повідомлення про видачу копії технічного запису судового засідання та квитанція про сплату судового збору.

Суд апеляційної інстанції вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про відсутність в матеріалах справи технічного запису судового засідання.

Судом апеляційної встановлено наявність в матеріалах судового провадження як журналу судового засідання від 25.10.2024, так і технічного носія диску, на якому збережено запис судового засідання від 25.10.2024, який приєднаний до матеріалів справи, а в самому журналі судового засідання вказано посилання на цей запис у централізованому файловому сховищі.

Крім того, апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді, що обставини які викладені в заяві ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 09.09.2024, зокрема, щодо застосування вогнепальної зброї працівником поліції ОСОБА_9 були встановлені, досліджені та оцінені в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000357 від 20.04.2024.

Таким чином, судом першої інстанції вірно зазначено, що слідчий суддя не може розглядати питання бездіяльності, якщо воно вже було вирішене слідчим суддею у іншій справі, оскільки такий розгляд буде порушувати принцип юридичної визначеності.

Неможливість повторного розгляду справи, коли є судове рішення, що набрало законної сили і не скасоване у встановленому законом порядку, перш за все пов`язана з виключністю судового рішення.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог ст.370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а наведені доводи в апеляційній скарзі викладених в ній висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 422 КК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 25.10.2024 року про відмову в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , поданої в інтересах ОСОБА_8 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (повідомленням) від 09.09.2024, залишити без змін.

Ухвала набуває законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4