Справа № 357/7316/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2024 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту в кримінальному провадженні № 0001839 від 21 травня 2024 року, за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, щодо підозрюваної:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Біла Церква Київської області, громадянки України, незаміжньої, непрацевлаштованої, з середньою освітою, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -

У С Т А Н О В И В:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

До слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту в кримінальному провадженні № 0001839 від 21 травня 2024 року, за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, щодо підозрюваної ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 20.05.2024, приблизно о 20 годині 00 хвилин, у ОСОБА_4 , яка перебувала за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , будучи обуреною поведінкою ОСОБА_7 , на ґрунті тривалих неприязних відносин, виник умисел на спричинення останньому тілесних ушкоджень.

Надалі ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, з метою заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , усвідомлюючи протиправність своїх дій та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, припускаючи можливість спричинення шкоди здоров`ю потерпілому, перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_2 , тримаючи у праві руці кухонний ніж, умисно завдала ОСОБА_7 один удар ножем в область черевної порожнини, чим спричинив останньому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення живота з пошкодженням попереково-ободової кишки; внутрішньочеревної кровотечі; місцевого калового перітоніту, яке відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень.

20.05.2024 о 22 годині в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_4 було затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

21.05.2024 ОСОБА_4 , вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у скоєнні вищевказаного кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними по провадженню доказами.

22.05.2024 щодо підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту по 21.07.2024 включно та покладено обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

В той же час, на даному етапі досудового розслідування, призначено проведення судових експертиз, зокрема: 25.05.2024 призначено молекулярно-генетичну експертизу; 29.05.2024 призначено судову медично-криміналістичну експертизу;26.06.2024 призначено судово-психіатричну експертизу; 03.07.2024 призначено дві додаткові судово-медичні експертизи.

На даний час, висновки за результатами проведення вищезазначених експертиз не отримано, оскільки їх проведення потребує значного проміжку часу. Крім того, результати експертиз відіграють ключову роль для повного та всебічного з`ясування всіх обставин кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який продовжує існувати на даний час.

Таким чином, для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 покладених на неї процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні, беручи до уваги неможливість запобігання вищезазначеному ризику застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, ніж домашній арешт у певний період доби, та враховуючи особу підозрюваної, є обґрунтована необхідність у продовженні підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби в межах строку досудового розслідування, тобто до 21.08.2024.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні просив продовжити запобіжний захід у виді домашнього арешту, посилався на наявність обґрунтованої підозри, ризику визначеного п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Підозрювана та захисник проти задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний період доби не заперечували.

Мотиви, із яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали та правове обґрунтування рішення.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до ч.6 ст.181 КПК України, у разі необхідності строк тримання особи під домашній арештом може бути продовжений за клопотання прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу.

Постановою керівника Білоцерківської окружної прокуратури від 16.07.2024 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0001839 від 21.05.2024 до трьох місяців, а саме до 21.08.2024.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у скоєнні інкримінованого їй кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує таке.

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

У справах «Феррарі-Браво проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Чеботарь проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування і на даному етапі провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчинені кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Слідчим суддею встановлено, що 21.05.2024 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру, у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у скоєнні вказаного кримінального правопорушення на цій стадії кримінального провадження підтверджується доданими до клопотання матеріалами.

З огляду на викладене, оцінивши сукупність і вагомість наявних на цій стадії провадження доказів з точки зору їх достатності та взаємозв`язку для вирішення питання про продовження запобіжного заходу, слідчий суддя вважає, що вони доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити це кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22.05.2024 підозрюваній ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби, при цьому в ході обрання запобіжного заходу було встановлено наявність ризику визначеного п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Оцінюючи ступінь ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя виходить з тих обставин, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років. Усвідомлення можливості настання вказаних вкрай несприятливих наслідків спонукатиме її змінювати місце проживання та уникати суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Слід врахувати, що при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги поряд з іншими обставинами і загроза відносно суворого покарання. Зокрема, у параграфі рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» № 31315/96 від 25.04.2000 Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських суддів, що у свою чергу прийняли рішення про тримання особи під вартою, з огляду в тому числі на те, що підозрюваному загрожувало відносно суворе покарання.

Аналізуючи обставини, які підлягають врахуванню при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178, 199 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки в судовому засіданні встановлено достатні підстави вважати, що підозрювана дійсно може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Таким чином, слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною інкримінованого їй кримінального правопорушення, а також наявність ризику, який дає достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Відтак, ризик, який існував на час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби, не зменшився та продовжує існувати в тому ж обсязі.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, необхідного для запобігання існуючим ризикам, слідчий суддя враховує таке.

З матеріалів судового провадження встановлено, що слідчим у даному кримінальному провадженні призначено проведення ряду судових експертиз, зокрема молекулярно-генетичну експертизу; судову медично-криміналістичну експертизу; судово-психіатричну експертизу; дві додаткові судово-медичні експертизи.

На даний час висновки за результатами проведення вищезазначених експертиз не отримано, оскільки їх проведення потребує значного проміжку часу. Крім того, результати експертиз відіграють ключову роль для повного та всебічного з`ясування всіх обставин кримінального правопорушення.

Положеннями ст. 181 КПК України передбачено, що до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, може бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

З огляду на вищевикладене, враховуючи тяжкість злочину, спосіб його вчинення та наслідки, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, конкретні обставини кримінального провадження та характер інкримінованих дій, дані про особу підозрюваної, а саме: її вік, стан здоров`я, сімейний стан, соціальні зв`язки, спосіб життя взагалі, зокрема те, що остання незаміжня, має постійне місце проживання, непрацевлаштована, раніше не судима, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби. Саме такий запобіжний захід, на думку слідчого судді, буде відповідати тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу підозрюваної, а також буде пропорційним тим ризикам, які об`єктивно існують.

На підставі викладеного, керуючись 177, 178, 181, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту в кримінальному провадженні № 0001839 від 21 травня 2024 року, за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, щодо підозрюваної ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши залишати житло, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня, за виключенням надання останній невідкладної медичної допомоги та прослідування до укриття цивільного захисту, строком до 21 серпня 2024 року включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 такі процесуальні обов`язки:

прибувати щовівторка о 16 годині до старшого слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_8 (у випадку заміни слідчого у провадженні - до іншого визначеного керівником органу досудового розслідування слідчого), який здійснює свою діяльність у кабінеті АДРЕСА_3 , а також у випадку необхідності проведення слідчих дій - за першим викликом, а також до прокурора, або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

не відлучатися із міста Біла Церква Київської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти прокурора, суд про зміну місця проживання та/або роботи.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань..

Виконання ухвали про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту доручити Білоцерківському РУП ГУ НП в Київській області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_6 .

Визначити строк дії ухвали до 21 серпня 2024 року включно.

Копію ухвали про продовження запобіжного заходу негайно вручити учасникам процесу після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1