пр. № 1-кс/759/6249/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000260 від 22.07.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шепіївка Калинівського р-ну Вінницької обл., громадянина України, пенсіонера, з вищою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України

В С Т А Н О В И В:

До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 діб.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилався на те, що 16.07.2024, точний час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні ТРЦ «Алладін», за адресою: м. Київ, вул. М. Гришка, 3А познайомився з ОСОБА_7 , який являється директором ТОВ «Альфа Буд Сервіс». Вказана організація займається будівництвом будинків та доріг. Під час знайомства, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на заволодіння грошовими коштами останнього шляхом обману в особливо великому розмірі.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння грошовими коштами шляхом обману в особливо великому розмірі, 29.08.2024 знаходячись в ТРЦ «Магелан» розташованому за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13б о 13:30 год. ОСОБА_4 діючи умисно, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, повідомив ОСОБА_7 , що знайомий з людиною з Міністерства оборони України та через нього при умові надання грошових коштів в сумі 1 000 000 грн може вирішити питання про підписання контракту з Міністерством оборони України, а саме на будівельні роботи підземного сховища на одному з військових об`єктів Хмельницької області. При цьому ОСОБА_4 не мав реальної можливості впливати на процес підписання контракту та не мав знайомої людини в Міністерстві оборони України. В свою чергу ОСОБА_7 будучи введеним в оману ОСОБА_4 погодився на пропозицію останнього.

В подальшому, 10.09.2024 о 14:31 год. ОСОБА_4 , знаходячись в кафе «Бістро Пекаря» за адресою: АДРЕСА_2 реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, не маючи на менті виконання взятих на себе зобов`язань щодо сприяння у вирішенні питання з підписанням контракту та не маючи до цього жодного відношення, шахрайським шляхом заволодів грошовими коштами ОСОБА_7 в сумі 1 000 000 грн, що відповідно до примітки до ст. 185 КК України в 600 та більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, та є кримінальним праворушенням вчиненим в особливо великому розмірі, за нібито підписання контракту з Міністерством оборони України, а саме: будівельні роботи підземного сховища на одному з військових об`єктів Хмельницької області.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому у особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити його, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні слідчого.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти застосування до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою. Зокрема, захисник вказав на необгрунтованість підозри. Крім того, захисник зазначив, що у його підзахисного є міцні соціальні зв`язки. Також захисник при визначені альтернативного запобіжного заходу просив врахувати майновий стан підозрюваного.

Підозрюваний в судовому засіданні проти клопотання прокурора заперечував і підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши зміст та мотиви клопотання і надані суду письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Крім цього, відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З наданих матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, що є особливо тяжким злочином.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, в сукупності:

- заявою ОСОБА_7 від 19.07.2024;

- рапортом начальника Фастівського РВ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 від 22.07.2024;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 26.07.2024;

- протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_7 від 11.09.2024;

- протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії «відеоконтроль особи» від 02.09.2024;

- протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії «аудіо контроль особи» від 02.09.2024;

- протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії «аудіо контроль особи» від 02.09.2024;

- протокол огляду та вручення грошових коштів від 10.09.2024;

- протоколом огляду місця події від 10.09.2024;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_4 від 10.09.2024;

- та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Що стосується наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, то орган досудового розслідування зазначає, що злочин, що інкримінується ОСОБА_4 , є особливо тяжким і передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. На думку органу досудового розслідування, вищевикладене свідчить про те, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення особливо тяжкого злочину, може планувати втечу з метою уникнення кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування

Щодо ризику незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, то орган досудового розслідування зазначає, що наявність зазначеного ризику обґрунтовується характером та обставинами вчинення злочину ОСОБА_4 . Так, ОСОБА_4 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому у особливо великих розмірах, за нібито підписання контракту з Міністром оборони України, а саме: будівельні роботи підземного сховища на одному з військових об`єктів Хмельницької області, тобто, на думку органу досудового розслідування, ОСОБА_4 , в подальшому може вчинити певний вплив на осіб, які мають відношення до вказаного злочину, з метою уникнути кримінальної відповідальності.

Наявність ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, на думку органу досудового розслідування, обґрунтовується тим, що на даний час досудовим розслідуванням не встановлено, хто саме допомагав ОСОБА_4 у нібито сприянні підписання контракту з Міністром оборони України, а саме: щодо будівельних робіт підземного сховища на одному з військових об`єктів Хмельницької області. Саме тому, орган досудового розслідування вважає, що перебуваючи на волі, підозрюваний може перешкоджати своїми діями встановленню власника предмета неправомірної вигоди, а також співучасників злочину.

Характер та спосіб вчинених дій, тяжкість вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, на думку органу досудового розслідування, дають підстави вважати, що ОСОБА_4 може вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення з метою особистого збагачення.

За сукупності таких обставин, слідчий суддя, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, який одружений, має на утриманні неповнолітнього сина ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є пенсіонером, учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС у 1987 році та має відомчі нагороди, вважає за необхідне застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор довів, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не зможе на даному етапі запобігти доведеним ризикам та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, уникати спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні та належну поведінку, попередити вчинення нових кримінальних правопорушень.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

У своєму клопотанні прокурор з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, суми грошових коштів отриманих шахрайським шляхом, просив визначити заставу в розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Сторона захисту не надала доказів непомірності такого розміру застави в контексті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 .

Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Слідчий суддя з врахуванням особи підозрюваного ОСОБА_4 , обставин вчинення кримінального правопорушення, в якому останній підозрюється, вважає за необхідне визначити розмір застави, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме - 350 (триста п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 08 листопада 2024 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 350 (трьохсот пятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1059800 (один мільйон п`ятдесят дев`ять тисяч вісімсот) гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: депозитний рахунок: код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО- 820172 , рахунок отримувача: UA1012089, призначення платежу: застава за…(П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №.., кримінальне провадження № , внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду по вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави до 10.11.2024.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього згідно цієї ухвали обов`язків, а також, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1