н/п 1-кп/766/3812/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про звільнення від кримінальної відповідальності

15.11.2024

Херсонський міський суд Херсонської області

у складі: головуючого судді - ОСОБА_1

за участі

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

?прокурорки ОСОБА_3 ,

?обвинуваченого ОСОБА_4 ,

?захисниці ОСОБА_5 ,

?потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001756 від 08.10.2024 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Білогірськ АР Крим, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вченні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 286 Кримінального кодексу України (далі - КК України),

після судового засідання у нарачій кімнаті постановив ухвалу про таке:

І. Формулювання обвинувачення згідно з обвинувальним актом

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обвинувачується в тому, що він 08.10.2024 близько 07 год. 50 хв., керуючи технічно справним автомобілем Audi A6, реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по вулиці Полтавській в м. Херсон, зі сторони Білозерської площі, в напрямку вул. Бурзі, в районі «Херсонського ліцею ХОР», у порушення вимог пунктів 2.3.б, 12.1, 12.3, 18.1, 19.3 Правил дорожнього руху України, проявив неуважність та безпечність до дорожньої обстановки яка склалась, не обрав безпечну швидкість руху при наближені до нерегульованого пішохідного переходу, позначеному дорожніми знаками 5.38.1, 5.38.2. «Пішохідний перехід», на якому перебував пішохід, своєчасно не зменшив швидкість та не зупинився щоб дати йому дорогу, внаслідок чого скоїв наїзд на пішохода ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який перетинав проїжджу частину вулиці Полтавської по пішохідному переході з ліва на право за ходом руху автомобіля.

Унаслідок даної дорожньо-транспортної події пішоходу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинено тілесні ушкодження у вигляді: перелом 7, 8 ребр справа, садна голови, верхніх кінцівок і поперекової ділянки зліва, які відносяться до середньої тяжкості тілесних ушкоджень за ознакою тривалого розладу здоров`я.

Вказані наслідки перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням водієм автомобіля «Audi A6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 Правил дорожнього руху України, а саме:

п. 2.3 б), згідно з яким для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі;

п.12.1 згідно з яким під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним.

п. 12.3 згідно з яким у разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди.

п. 18.1 згідно з яким водій транспортного засобу, що наближається до нерегульованого пішохідного переходу, на якому перебувають пішоходи, повинен зменшити швидкість, а в разі потреби зупинитися, щоб дати дорогу пішоходам, для яких може бути створена перешкода чи небезпека.

п. 19.3 згідно з яким у разі погіршення видимості в напрямку руху, викликаного світлом фар зустрічних транспортних засобів, водій повинен зменшити швидкість до такої, яка б не перевищувала безпечної за умовами фактичної видимості дороги в напрямку руху, а в разі засліплення - зупинитися, не змінюючи смуги руху, і увімкнути аварійну світлову сигналізацію. Відновлення руху дозволяється лише після того, як пройдуть негативні наслідки засліплення.

Сторона обвинувачення кваліфікує такі дії ОСОБА_4 за частиною першою ст. 186 КК України, як порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження.

ІІ. Зміст та обґрунтування клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності

15.11.2024 року в судовому засіданні обвинувачений заявив клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням з потерпілими та закриття кримінального провадження №0001756 від 08.10.2024 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що, оскільки обвинувачений вперше вчинив нетяжкий необережний злочин, примирився з потерпілим та відшкодував усі завдані йому збитки, в момент дорожньо-транспортної пригоди в стані алкогольного сп`яніння не був, щиро покаявся, то просив суд звільнити обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України

В судовому засіданні обвинувачений та потерпілий підтримали зазначене клопотання, заявивши, що відшкодування шкоди було здійснено обвинуваченим повністю.

Просили суд клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності задовільнити.

Прокурор проти задоволення клопотання не заперечувала.

ІІІ. Мотиви Суду

Згідно з частиною першою ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до роз`яснень пункту 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», звільнення від кримінальної відповідальності - це відмова держави від застосування щодо особи, котра вчинила злочин, установлених законом обмежень певних прав і свобод шляхом закриття кримінальної справи, яке здійснює суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, у порядку, встановленому Кримінально-процесуальним кодексом України. Звільнення особи від кримінальної відповідальності із закриттям справи можливе лише за умови, якщо особою вчинено суспільно небезпечне діяння, яке містить склад злочину, передбачений Особливою частиною Кримінального кодексу України, за наявності визначених законом правових підстав, звільнення особи від кримінальної відповідальності, вичерпний перелік яких наведено у Кримінальному кодексі України.

Статтею 44 КК України визначено правові підстави та порядок звільнення від кримінальної відповідальності. Особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

За приписами частини четвертої ст. 56 КПК України на всіх стадіях кримінального провадження потерпілий має право примиритися з підозрюваним, обвинуваченим і укласти угоду про примирення. У передбачених законом України про кримінальну відповідальність та цим Кодексом випадках примирення є підставою для закриття кримінального провадження.

Чинний КПК України надає будь-якій стороні кримінального провадження право звернутися з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності.

Відповідно до п. 2 частини третьої ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених п. 4-8 частини першої або частини другої ст. 284 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 частини другої ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільнення особи від кримінальної відповідальності

Відповідно до ст. 46 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 286 КК України є необережним нетяжким злочином. Відповідно до встановлених обставин, ОСОБА_4 вперше вчинив необережний нетяжкий злочин та під час його вчинення у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції не перебував.

Отже, у судовому засіданні не встановлено обставин, які б об`єктивно перешкоджали звільненню ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку із примиренням із потерпілим та закриттю кримінального провадження, виходячи з того, що ОСОБА_4 вперше вчинив необережний нетяжкий злочин, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, жодних претензій матеріального чи морального характеру до нього з боку потерпілого ОСОБА_6 немає.

Відтак, встановлені в судовому засіданні умови, які передбачені кримінальним законом, дають всі підстави для звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України.

ІV. Інші рішення, щодо питань, які вирішуються Судом при постановлені цієї ухвали

Закриття кримінального провадження на підставі ст. 46 КК у зв`язку з примиренням обвинуваченого з потерпілим є нереабілітуючою підставою.

Відповідно до висновку Верховного Суду нереабілітуючі підстави закриття кримінального провадження означають, що стосовно особи зібрано достатньо доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, однак у силу певних обставин кримінальне провадження щодо цієї особи виключається.

Зазначена підстава дозволяє суду в більш спрощеній формі завершити кримінальне провадження. У разі згоди особи на завершення кримінального провадження у зазначеній формі, без використання своїх прав на доведення своєї невинуватості у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, всі процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані з розслідуванням кримінального провадження, повинна відшкодувати саме вона. (постанова від 29.09.2021 у справі№ 342/1560/20, провадження № 51-2331км21)

Суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті. Очевидно, що, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, розподіл процесуальних витрат тощо. Таким чином, ВП ВС вважає, що це питання може бути вирішене й ухвалою суду. (постанова ВП ВС від 17.06.2020 у справі №598/1781/17, провадження N 13-47кс20)

Отже, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким завершується кримінальне провадження, вирішує питання:

про скасування арешту у відповідності зі ст. 174 КПК України;

щодо речових доказів у відповідності зі ст. 100 КПК України;

щодо розподілу процесуальних витрат у відповідності до ст. 124, 126 КПК України.

З цих підстав,

керуючись статтями 284, 285, 314, 368-372, 376, 392, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням з потерпілим - задовольнити.

2. Кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001756 від 08.10.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вченні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 286 Кримінального кодексу України - закрити

3. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 286 Кримінального кодексу України на підставі ст. 46 Кримінального кодексу України.

4. Скасувати арешт накладений на автомобіль марки «Audi A6», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , накладений ухвалою слідчого судді Заводського районного суду міста Миколаєва від 11.10.2024.

5. Після набрання ухвалою законної сили речовий доказ, автомобіль марки «Audi A6», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 залишити у володінні власника.

6. Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави 3 786,40 гривень (три тисячі сімсот вісімдесят шість гривень 40 коп.) процесуальних витрат за проведення інженерно-транспортної експертизи № 24-5538 від 18.10.2024.

7. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом семи днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

8. Ухвала, якщо інше не передбачено Кримінальним процесуальнім кодексом України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

9. Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали суду.

10. Копія ухвали не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні.

СуддяОСОБА_1