Справа № 464/5125/22
пр.№ 1-кс/464/806/24
У Х В А Л А

13 червня 2024 року Сихівський районний суд міста Львова

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Львова в режимі відеоконференції заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді, -

з участю: захисника ОСОБА_3 ,

засудженої ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в :

Вироком Сихівського районного суду м.Львова від 15.02.2023 ОСОБА_4 засуджена за ч.3 ст.305, ч.3 ст.311 КК України до 8 років позбавлення волі з конфіскацією майна. Засуджена ОСОБА_4 відбуває покарання у Державній установі «Збаразька виправна колонія № 63».

В провадження Сихівського районного суду м.Львова надійшла заява ОСОБА_4 про перегляд судового рішення (вироку) за нововиявленими обставинами.

04.06.2024 від захисника засудженої ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на адресу суду через систему «Електронний суд» надійшла заява про відвід судді ОСОБА_5 . Обґрунтовує заяву тим, що суддею ОСОБА_5 не дотримано вимог КПК України, позбавлено права бути присутніми у судовому засіданні, що унеможливило реалізацію передбачених законом прав. Крім цього, суддею залишена заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без руху, що може бути вирішено лише протягом доби після надходження такої заяви до суду та до відкриття провадження. Незважаючи на це заяву залишено без руху після відкриття провадження з підстав пропущення строку подання такої заяви, однак відповідно до ч. 4 ст. 461 КПК України перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у цьому випадку строками не обмежено. Також зазначив, що розгляд заяви розпочато з порушенням строку, встановленого КПК України. Вважає, що вказане викликає сумнів у неупередженості судді Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_5

06.06.2024 захисником подано до суду доповнення до заяви про відвід, в яких наводить практику Європейського суду щодо розгляду заяв про відвід судді.

В судовому засіданні засуджена ОСОБА_4 та її захисник ОСОБА_3 подану заяву про відвід та доповнення до неї підтримали, просять задоволити заяву і відвести суддю ОСОБА_5 від розгляду заяви про перегляд вироку суду за нововиявленими обставинами.

Прокурор Львівської обласної прокуратури ОСОБА_6 направ на адресу суду 13.06.2024 клопотання про розгляд заяви про відвід у його відсутності, заперечив вимоги вказаної заяви, просить відмовити її задоволенні за безпідставністю.

Заслухавши пояснення засудженої та її захисника, вивчивши матеріали кримінального провадження, заяву про відвід судді та доповнення до неї, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із ч.2 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст.75-79 КПК України судді може бути заявлено відвід.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, які виключають участь судді в кримінальному провадженні та підстави для його відводу, такими, зокрема, є: наявність інших, ніж зазначені в п.п.1-3,5 ч.1 ст.75 КПК України, обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Відповідно до ч.5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим. Тобто, такий має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість висунутого проти нього будь-якого кримінального обвинувачення.

Виходячи із положень ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод і практики Європейського суду з прав людини, які є частиною національного законодавства і джерелом права, що підлягають застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», суд має завжди бути «встановленим законом».

Те, що термін «суд, встановлений законом» поширюється не лише на правову основу існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, звернуто також увагу Європейським судом з прав людини у справі «Сокуренко і Стригун проти України».

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати її суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Так, у рішеннях, у справі «Гаусшильдт проти Данії», справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

У контексті об`єктивного критерію слід визначати, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України», §§ 52?53).

Встановлено, що відповідно до протоколу від 08.01.2024 передачі судової справи раніше визначеному складу суду, заяву засудженої ОСОБА_4 про перегляд вироку Сихівського районного суду м. Львова від 15.02.2023 передано для розгляду судді ОСОБА_5 , що відповідає ч. 11 ст. 35 КПК України та пункту 2.7 Засад використання автоматизованої системи документообігу Сихівського районного суду м. Львова.

Ухвалою суду від 31.01.2024 відкрито провадження за вказаною вище заявою та призначено судове засідання на 21.02.2024.

З`ясовано, що з 13.02.2024 по 17.05.2024 суддя ОСОБА_5 знаходилась на лікуванні.

Ухвалою від 22.05.2024 призначено судове засідання на 27.05.2024, задоволено клопотання захисника про проведення засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 27.05.2024 заяву ОСОБА_4 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, про які зазначено в мотивувальній частині ухвали.

Відповідно до журналу судового засідання від 27.05.2024 засуджена ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_3 у судове засідання в режимі відеоконференції не з`явились, та ухвалою суду, яка занесена до журналу судового засідання, вирішено, враховуючи також строк перебування заяви у провадженні судді, здійснювати розгляд за відсутності вищевказаних осіб.

Стороною захисту заява про відвід вмотивована обставинами, що пов`язані із вирішенням процесуальних питань.

Проте,викладені в заяві про відвід та доповненнях до неї доводи не є достатніми для висновку про існування передбачених КПК України обставин, що викликають сумнів у неупередженості судді. Процесуальні рішення суду не є підставою для відводу судді та можуть бути оскаржені у передбаченому чинним законодавством порядку разом або окремо від судового рішення, і жодним чином не свідчить про наявність сумніву в об`єктивності чи неупередженості судді.

Так, відповідно до ст.321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Відтак, залишення заяви без руху не може свідчити про упередженість судді, оскільки вирішення зазначених питань процесуально віднесено до компетенції суду.

Оцінка щодо наявності чи відсутності процесуальних порушень при розгляді кримінального провадження надається судами вищих інстанцій при перегляді судових рішень в апеляційному чи касаційному порядку, а тому суддя при вирішенні питання відводу не вправі оцінювати мотиви, з яких виходив суд при вчинені процесуальних дій чи прийнятті процесуальних рішень.

А тому доводи захисника про те, що суддя ОСОБА_5 підлягає відводу, оскільки створила неправомірні перешкоди у доступі йому і його підзахисній до правосуддя не заслуговують на увагу. Не заслуговують також на увагу суду доводи захисту про упередженість судді, котра постановила вирок, оскільки визначення судді для розгляду заяви за нововиявленими обставинами здійснено в порядку передбаченому КПК України.

З огляду на зазначені обставини, суд приходить до висновку про відсутність достатньо обґрунтованих підстав вважати суд у складі головуючої судді ОСОБА_5 упередженим, небезстороннім чи необ`єктивним. Відтак, в задоволенні заяви про відвід судді слід відмовити.

Керуючись статтями 75, 81 КПК України, суд

у х в а л и в:

в задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1