ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

17 червня 2024 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

провівши підготовче судове засідання у кримінальному проваджені № 0000803 від 18.04.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000803 від 18.04.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду та заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 , міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів з визначенням розміру застави у межах вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, посилаючись на достатність підстав вважати, що відносно обвинуваченого існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Прокурор у своєму клопотанні зазначає, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду, що підтверджується, тим що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за яке, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 10 років, у зв`язку із чим розуміючи тяжкість понесеним покарання у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, може переховуватись від суду з метою уникнення понесення покарання. Також існує ризик, що ОСОБА_4 може вплинути на свідків, що фактично створить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій та можливістю погроз застосування насильства. Прокурор зазначає, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обгрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. ОСОБА_4 може також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що підтверджується тим, що обвинувачений, перебуваючи на волі, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, в якому обвинувачується, може умисно вчинити самокалічення або симулювати хворобу, підробивши для цього відповідні документи або іншим обманом, щоб не перебувати в умовах ізоляції. До того ж існує ризик, що ОСОБА_4 може вчиняти інші кримінальні правопорушення. Даний ризик підтверджується тим, що у разі спроби обвинуваченого ОСОБА_4 вплинути на свідків за допомогою насилля складатиме суть ризику вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того обвинувачений був раніше неодноразово судимий за вчинення корисних злочинів, останній раз у 2015 році. Прокурор наголошує, що жоден з інших запобіжних заходів таких як домашній арешт, особисте зобов`язання та особиста порука будуть не достатніми для заопобігання вищевказаним ризикам.

Захисник ОСОБА_5 , якого підтримав обвинувачений ОСОБА_4 , не заперечував щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду, просив клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити частково, застосувати відносно свого підзахисного більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.

Потерпіла ОСОБА_6 будучи належним чином повідомленою про час та місце підготовчого судового засідання, не з`явилась, з клопотанням про його відкладення до суду не зверталась. Сторони кримінального провадження не заперечували щодо проведення підготовчого судового засідання без участі потерпілої ОСОБА_6 ..

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, дійшов наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений відповідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження відсутні.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Згідно положень ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд дійшов висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II КПК України.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

У КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного корисливого злочину проти власності, покарання за який передбачено у виді позбавленням волі на строк від 7 до 10 років, який було вчинено під час під час дії на території України воєнного стану, а тому усвідомлюючи покарання, що загрожує йому в разі визнання судом винуватим, може переховуватись від суду.

Крім того також існує ризик, що ОСОБА_4 може впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, так як йому відомі свідки в даному кримінальному провадженні.

Крім того, ОСОБА_4 раніше неодноразово засуджений за вчинення умисних корисливих злочинів проти власності, а тому також існує ризик, що цей обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення під час судового провадження.

Оцінюючи вище наведені обставини в сукупності, приходжу до висновку, що ризики можливого ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, перешкоджанння кримінальному проовадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального провадження під час судового розгляду даного кримінального провадження та незаконного впливу на свідків є доведеними та продовжують існувати, тому зважаючи на особу обвинуваченого, який не вперше притягується до кримінальної відповідальності, у тому числі за злочин проти власності, не має постійного місця проживання в м. Фастові та Фастівському районі, не працює, джерела його доходів не відомі, прокурором в даному випадку доведено не можливість застосування менш суворого запобіжного заходу щодо цього обвинуваченого.

За даних обставин, клопотання прокурора про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід задовольнити.

Більш м`який запобіжний захід, у тому числі і домашній арешт на даному етапі може виявитись недостатнім для запобігання існуючим ризикам, тому в клопотанні сторони захисту слід відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, а саме: в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 177, 183, 194, 197, 369-372, 492 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту засідання у кримінальному проваджені № 0000803 від 18.04.2024 щодо ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 14 год. 00 хв. 27 червня 2024 року в приміщенні Фастівського міськрайонного суду Київськоїобласті за участю сторін кримінального провадження.

Встановити наступний склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурор, обвинувачений ОСОБА_4 , захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 , потерпіла - ОСОБА_6 ..

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити в задоволені клопотання сторони захисту.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 15 серпня 2024 року включно.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України визначити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151400 ( сто п`ятдесят одну тисячу чотириста) гривень, яка може бути внесена як самою обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на: р/р НОМЕР_1 , МФО 820172, , банк отримувача (ГУ ДКСУ): Держказначейська служба України, м. Київ, отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілим у справі.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави два місяці.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній Установі «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово суд, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_7