БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/571/24
Провадження № 1-кс/497/224/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

15.03.24 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області

в особі слідчого судді - ОСОБА_1

за участю секретарів судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

старшого слідчого ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання слідчого про застосування?запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.Долинка Саратського району Одеської області, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, має на утриманні одну неповнолітню дитину, який офіційно не працює, не інвалід, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Саратським РВ УМВС України в Одеській області від 28.02.2005 року

підозрюваного в кримінальному провадженні №0000039 від 15.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

ВСТАНОВИВ:?

14.03.2024 року старший слідчий Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області капітан поліції ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_5 про застосування?запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000039 від 15.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що:

14.01.2024 приблизно о 17:00 годині, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_6 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись біля будинку АДРЕСА_2 , раптово вступив у сварку з зі своїм сусідом ОСОБА_8 , в процесі якої ОСОБА_6 негативно висловлювався на адресу ОСОБА_8 .

Під час зазначеної події ОСОБА_6 , діючи з мотивів особистих неприязних відносин до ОСОБА_8 , що виникли під час сварки, бажаючи помститись за висловлювання останнього, дії якого він вважав образливим для себе, діючи з прямим умислом, спрямованим на спричинення шкоди здоров`ю, передбачаючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків в результаті своїх дій, та бажаючи їх досягнення, умисно наніс один удар правим кулаком в область носа ОСОБА_8 , від чого останній втік у напрямку будинку АДРЕСА_2 , де біля хвіртки даного будинку ОСОБА_6 наздогнав його.

Надалі, ОСОБА_6 , догнавши ОСОБА_8 наніс йому правим кулаком один удар по голові, від чого останній впав на землю. Продовжуючи свої неправомірні дії, ОСОБА_6 по черзі обома руками та ногами наніс множинні удари (не менш 10 ударів) по голові та обличчю ОСОБА_8 , внаслідок чого спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді: закритої черепно лицьової травми у вигляді закритих переломів правої та лівої орбітальних платівок середніх груп комірок (основа черепу) гранчастої кістки, забою головного мозку легкого ступеня тяжкості, синців навколо обох очей, саден на обличчі і в лівій тім`яній ділянці голови, що відноситься до тяжких тілесних ушкоджень.

Враховуючи викладене, 19.02.2024 року складено текст повідомлення про підозру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за правовою кваліфікацією: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Відповідно до ст. ст. 276-278 КПК України слідчим вжито заходів для вручення ОСОБА_6 письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, однак виїздом за місцем проживання ОСОБА_6 в с.Кальчева встановлено, що він покинув 15.02.2024 року місце проживання та поїхав у невідомому напрямку, його місцезнаходження невідоме, що підтверджується показаннями його дружини.

У зв`язку з чим повідомлення про підозру 19.02.2024 року вручено дружині ОСОБА_6 - ОСОБА_9 .

Ухвалою слідчого судді від 07.03.2024 року по справі №497/571/24, провадження №1-кс/497/209/24 було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_6 з метою доставки його до слідчого судді для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.

13.03.2024 року о 17:57 годині на підставі ухвали слідчого судді було затримано підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Таким чином по твердженню слідчого є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, яке відповідно до ч.1 ст.121 КК України карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, з метою уникнення покарання переховувався від органів досудового розслідування та суду.

А тому з метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органу досудового розслідування та суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

За викладених обставин слідчий вважає за необхідне вжити заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно неповнолітнього підозрюваного.

14.03.2024 року о 18:00 годині ОСОБА_6 був доставлений до слідчого судді Болградського районного суду Одеської області для розгляду даного клопотання.

Однак в зв`язку з тим, що не сплило три години після вручення слідчим підозрюваному клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за клопотанням сторони захисту було проголошено перерву до 08:00 години 14.03.2024 року.

В судовому засіданні 15.03.2024 року:

- слідчий наполягала на задоволенні клопотання, надала пояснення з підстав, викладених в клопотанні;

- прокурор клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та ризики. Стверджував, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

По твердженню прокурора злочин, який вчинений ОСОБА_6 відноситься до категорії тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, та зважаючи на покарання яке загрожує підозрюваному, останній може вчинити дії до приховування від органу досудового розслідування та суду, продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Перебуваючи під дією іншого більш м`якого запобіжного заходу є ризик впливу на свідків і потерпілого, яких він знає особисто.

На переконання прокурора, не має підстав для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, оскільки підозра оголошена ОСОБА_6 є обґрунтованою, що підтверджується наразі вже зібраними доказами, та достатньо ризиків для задоволення клопотання про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою строком до 26.04.2024 року з визначенням розміру застави 80 прожиткових мінімумів, з покладенням обов`язків наведених в клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_6 пояснив, що не заперечує з приводу пред`явленої підозри та покладається на розсуду суду.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 заперечував щодо задоволення клопотання, вважав «клопотання занадто суровим», просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки підстав для оголошення підозрюваного в розшук у слідчого не було, так як слідчий зв`язувалась в телефонному режимі з підозрюваним. Його підзахисний має постійне місце реєстрації та проживання, має міцні соціальні зв`язки: дружину та сина, характеризується позитивно, до кримінальної відповідальності не притягувався.

Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною?2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Під час судового розгляду клопотання встановлено, що слідчим СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000039 від 15.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Процесуальне керівництво по даному кримінальному провадженні здійснюється Болградською окружною прокуратурою Одеської області.

19.02.2024 року складено текст повідомлення про підозру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за правовою кваліфікацією: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Відповідно до ст.ст.276-278 КПК України слідчим вжито заходів для вручення ОСОБА_6 письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, однак виїздом за місцем проживання ОСОБА_6 в с.Кальчева встановлено, що він покинув місце проживання та поїхав у невідомому напрямку, його місцезнаходження невідоме, що підтверджується показаннями його дружини.

У зв`язку з чим повідомлення про підозру 19.02.2024 року вручено дружині ОСОБА_6 - ОСОБА_9 .

Ухвалою слідчого судді від 07.03.2024 року по справі №497/571/24, провадження №1-кс/497/209/24 було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_6 з метою доставки його в суд для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.

Старшим слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 07.03.2024 року надано доручення у порядку ст.40 КПК України на проведення оперативно-розшукових заходів з приводу розшуку ОСОБА_6 .

Тоді ж 07.03.2024 року, на підставі постанови старшого слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в розшук та зупинено досудове розслідування.

13.03.2024 року о 17:57 годині на підставі ухвали слідчого судді було затримано в м.Полтава підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Постановою старшого слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 від 13.03.2024 року досудове розслідування в межах даного кримінального провадження відновлено.

Текст повідомлення про підозру від 19.02.2024 року особисто було вручено ОСОБА_6 після затримання 14.03.2024 року о 17:50 годині.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 вручено 14.03.2024 року о 17:50 годині.

14 березня 2024 року о 18:00 годині підозрюваний ОСОБА_6 доставлений до слідчого судді для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Таким чином є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, яке відповідно до ч. 1 ст. 121 КК України карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, з метою уникнення покарання переховується від органів досудового розслідування.

В обґрунтування підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, орган досудового розслідування посилається на зібрані в кримінальному провадженні докази, зокрема:

-протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 , від 06.02.2024;

- цілий ряд протоколів допиту свідків: ОСОБА_10 від 09.02.2024, ОСОБА_11 від 08.02.2024, ОСОБА_12 , від 09.02.2024, ОСОБА_13 від 13.02.2024, ОСОБА_14 від 13.02.2024, ОСОБА_15 від 14.02.2024, ОСОБА_16 від 19.02.2024, ОСОБА_17 від 19.02.2024;

- протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_14 від 19.02.2024;

- протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_13 від 19.02.2024;

- висновок судово - медичного експерта від 15.02.2024;

- іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який згідно ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину, та за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи? мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа

Надаючи оцінку щодо доведеності стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.1 КК України слід зазначити про наступне.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).

Крім цього, у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, №182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Таким чином, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.

Причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення наразі підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 названого?кримінального злочину,?та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, в тому числі наявність ризиків таких як:

- ризик, передбачений п. 1 ч. 1 - переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її треба визначати з врахуванням низки факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою… При цьому треба враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом…(рішення В. проти Швейцарії, 14379/88 від 26.01.1993 року). ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років, що само по собі може спонукати сховатись від слідства та суду та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином; в тому числі, оскільки підозрюваний не працює, проживає неподалік від кордону, добре усвідомлений у розташовані пунктів пропуску та специфіки їх діяльності та може вдатись до переховування.

Наявність ризику переховування від органу досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_6 будучи обізнаним у неправомірності своїх дій відносно ОСОБА_8 , одразу вжив заходів до переховування та вибув за межі Одеської області, та перебував до затримання в м.Полтава.

Окрім того, згідно показів свідка ОСОБА_14 , її чоловік - підозрюваний ОСОБА_6 покинув своє місце мешкання 15.02.2024 року, на зв`язок з родиною не виходив, де міг перебувати не відомо.

Доказами, що підтверджують ці обставини є протоколи допиту свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_18 , ОСОБА_13

- ризик, передбачений п. 3 ч. 1 - незаконно впливати на потерпілого і свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Підозрюваний може вдатись до спроб незаконно впливати на потерпілого і свідків, які викривають його неправомірні дії, задля схиляння їх до зміни показань шляхом вмовляння, підкупу, погроз, тощо. При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та/або свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілого та/або свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Матеріали, що підтверджують ці обставини є протоколи допиту потерпілого і свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16

- ризик, передбачений п. 5 ч. 1 - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

З урахуванням обставин злочину, в якому підозрюється ОСОБА_6 , а саме його поведінку під час вчинення неправомірних дій, що він після скоєння кримінального правопорушення одразу ж поїхав з Болградського району, усвідомлюючи про те, що його діями були спричинені тяжкі тілесні ушкодження, останній може продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.

Наявність ризику продовження вчинення кримінального правопорушення підтверджується також фактом переховування підозрюваного від органу досудового розслідування.

Матеріали, що підтверджують ці обставини є протоколи допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .

Неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_6 , обумовлено тим, що жоден з них не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

ОСОБА_6 , є громадянином України, не працює, не навчається, перебуває у шлюбі та має на утриманні неповнолітню дитину. Обставини та характер вчиненого підозрюваним інкримінованого йому злочину не дають достатніх підстав вважати, що зазначені соціальні фактори можуть мати стримуючу дію на даному етапі.

Введення військового стану на Україні, під час якого державні органи виконують свої обов`язки не в повному та необхідному обсязі, що також може зашкодити процесуальній поведінці ОСОБА_6 .

Усі ці ризики свідчать про неможливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, які є досить очевидними, реальними та такими, що виправдовують обмеження свободи підозрюваного.

З метою запобігання зазначеним ризикам, забезпечення дієвості даного кримінального провадження являється доцільним та необхідним застосувати до ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя переконаний, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою при фактичних обставинах викладених у клопотанні, та пред`явленої ОСОБА_6 підозри, з урахуванням наведених ризиків, не є надмірним та таким, що принижує його честь і гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, згідно з якою обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, дозволить досягти мети застосування запобіжних заходів, визначеної статтею 177 КПК України.

Крім цього, слідчий суддя також звертає увагу, що Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено військовий стан на всій території України, який продовжувався неодноразово, та діє до теперішнього часу.

Згідно ст.1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Положеннями ч. 1, ч. 2 ст. 20 названого Закону - правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах?воєнного стану?визначаються відповідно?до Конституції?України та?цього Закону. В умовах воєнного стану не можуть бути обмежені права і свободи людини і громадянина, передбачені частиною другою статті 64 Конституції України.

Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно вимог ст.197 КПК України строк дії запобіжного заходу має бути визначений в рамках строку досудового розслідування, виходячи з наступного:

Повідомлення про підозру ОСОБА_6 вручено його дружині ОСОБА_9 19.02.2024 року.

07.03.2024 року постановою старшого слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 зупинено строк досудового розслідування та оголошено підозрюваного в розшук.

Згідно постанови старшого слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 від 13.03.2024 року строк досудового розслідування відновлено.

Тобто досудове розслідування було зупинено протягом 6 (шести днів).

А відтак, строк досудового розслідування закінчується 25.04.2024 року.

В зв`язку з цим, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід обрати на 43 дні, до 24.04.2024 року.

Щодо визначення застави:

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

четверту статті 183 доповнено пунктом 4 згідно із Законом № 671-IX від 04.06.2020\

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Між тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України?слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Отже, задовольняючи дане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п.2 ч.5 цієї ж статті щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного (ніде офіційно не працює, періодично працює за наймом у приватних осіб, має домашнє господарство), зі слів заробляє 10-15 тисяч гривень щомісячно, має на праві власності 5 га землі в Саратському районі, які перебувають в оренді, і орендна плата становить 20 тисяч гривень щороку, являється громадянином України, має постійне місце проживання і реєстрації, тяжкість кримінального злочину, за яким він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028.00 гривень х 60 = 181680.00 гривень), що є середнім розміром у разі вчинення тяжкого кримінального правопорушення, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом усього часу дії запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за необхідне покласти наступні обов`язки: - прибувати за першою вимогою на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування та суду; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; - не відлучатися за із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; - утриматись від спілкування з потерпілим і свідками у вказаному кримінальному провадженні; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.??

На підставі?викладеного,?керуючись ст.ст.176-178,?182,?183,?184,?395?КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування?запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 -? задовольнити частково.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні №0000039 від 15.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 43 (сорок три) дні з утриманням його в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали визначити до 24.04.2024 року включно.

Одночасно визначити розмір застави у межах 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 181 680.00 гривень (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят гривень) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.??

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за першою вимогою на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатися за із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утриматись від спілкування з потерпілим і свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 24.04.2024 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення? застави у визначеному у даній??ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного?з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст даного судового рішення видано відразу ж після його проголошення.

Слідчий суддя: ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_19 .В.Кодінцева