печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваної ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , процесуального керівника у кримінальному провадженні - прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 про відсторонення підозрюваної у кримінальному провадженні № 0000076 від 28.10.2022 ОСОБА_3 від посади,

ВСТАНОВИВ:

30.05.2024 у провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 про відсторонення підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000076 від 28.10.2022 ОСОБА_3 від посади.

Клопотання обґрунтовує тим, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000076 від 28.10.2022 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України та ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000076 від 28.10.2022 здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.

Суть підозри сторона обвинувачення обґрунтовує наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що згідно Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності (далі - Порядок), затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 09.04.2008 № 189, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України за № 589/15280 від 04.07.2008 встановлено єдиний механізм організації експертизи тимчасової втрати працездатності осіб, а також визначено повноваження та роботу лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я (далі - ЛКК).

Пунктом 1 глави ІІІ Порядку визначено, що при лікувально-профілактичних закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності, які мають ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики, утворюються ЛКК.

Відповідно до пункту 3 глави ІІІ Порядку до основних завдань ЛКК належить:

1) видача документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність особи, відповідно до вимог пункту 4 розділу IV цього Порядку;

2) здійснення направлення хворих на огляд та обстеження до МСЕК для встановлення інвалідності;

3) надання до МСЕК документів хворого, направленого на огляд та обстеження.

Порядок заповнення форми первинної облікової документації № 088/о "Направлення на медико-соціально-експертну комісію (МСЕК)" (далі - форма № 088/о) визначається Інструкцією щодо заповнення форми первинної облікової документації № 088/о "Направлення на медико-соціально-експертну комісію (МСЕК)" (Далі - Інструкція) затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.02.2012 за № 110 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 28.04.2012 за № 695/21008.

Пунктом 2 Інструкції визначено, що форма № 088/о заповнюється лікуючим лікарем закладу охорони здоров`я за місцем проживання чи лікування хворого, підписується головою і членами лікарсько-консультаційної комісії і надсилається в медико-соціально-експертну комісію (далі - МСЕК).

Заповнена форма № 088/о завіряється головою лікарсько-консультативної комісії та її членами, завіряється печаткою закладу охорони здоров`я, який направив хворого на МСЄК (п. 13 Інструкції).

Відповідно до п. 3 Інструкції, підставою для направлення на МСЄК, окрім іншого, є наявність у особи ознак інвалідності.

Відповідно до примітки статті 358 КК України, під офіційним документом слід розуміти документи, що містять зафіксовану на будь-яких матеріальних носіях інформацію, яка підтверджує чи посвідчує певні події, явища або факти, які спричинили чи здатні спричинити наслідки правового характеру, чи може бути використана як документи - докази у правозастосовчій діяльності, що складаються, видаються чи посвідчуються повноважними (компетентними) особами органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, юридичних осіб незалежно від форми власності та організаційно-правової форми, а також окремими громадянами, у тому числі самозайнятими особами, яким законом надано право у зв`язку з їх професійною чи службовою діяльністю складати, видавати чи посвідчувати певні види документів, що складені з дотриманням визначених законом форм та містять передбачені законом реквізити.

Таким чином, форма первинної облікової документації № 088/о "Направлення на медико-соціально-експертну комісію (МСЕК) є офіційним документом.

Згідно статуту комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради, який затверджено рішенням виконавчого комітету Уманської міської ради Черкаської області 27.01.2022 -

комунальне некомерційне підприємство «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради є багатопрофільним лікарняним закладом охорони здоров`я - комунальним унітарним некомерційним підприємством, що надає послуги вторинної спеціалізованої медичної допомоги будь-яким особам в порядку та на умовах встановлених законодавством України та цим статутом.

Наказом директора комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради від 04.01.2022 за № 02 затверджено положення «Про центральну лікарсько-консультативну комісію» комунального некомерційного підприємства « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Уманської міської ради (Далі - Положення), графік її засідань, а також основний та дублюючий склад.

Згідно Положення центральна лікарсько-консультативна комісія (далі - ЦЛКК) є вищою ланкою контролю виконання лікувально-профілактичним закладом завдань і функцій з питань експертизи тимчасової втрати працездатності.

Вказаним положенням передбачено наступні функції ЦЛКК:

- Вирішувати питання експертизи тимчасової непрацездатності за поданням лікуючого лікаря та завідувача відділенням, після особистого огляду та вивчення даних медичної облікової документації хворого щодо обстеження, подальшого лікування, надання рекомендацій щодо раціонального працевлаштування та інших питань;

- У своїй діяльності керуватись діючими нормативно-правовими документами, стандартами медичних технологій лікувально-діагностичного процесу та протоколом надання медичної допомоги за спеціальностями, іншими чинними законодавчими нормативними актами;

- Контролювати правильність проведеного обстеження, встановленого діагнозу, призначеного лікування, обґрунтованість видачі та продовження документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян;

- Вирішувати питання про направлення до МСЕК на огляд або консультацію у випадках, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 04.04.1994 № 221 «Про затвердження Порядку організації та проведення медико-соціальної експертизи втрати непрацездатності»;

- Брати участь у встановленому порядку в засіданні МСЕК.

Наказом від 01.02.2022 за № 44-кл ОСОБА_3 призначено на посаду заступника медичного директора з експертизи тимчасової непрацездатності.

Згідно наказу від 04.01.2022 за № 02 заступника директора комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради ОСОБА_3 призначено головою центральної лікарсько-консультативної комісії» комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради.

Таким чином, ОСОБА_3 , як заступник медичного директора з експертизи тимчасової непрацездатності комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради обіймала посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, у зв`язку з чим відповідно до частини 3 статті 18 КК України, є службовою особою.

Так, 02.11.2021 до «Уманської центральної міської лікарні» Уманської міської ради поступив на лікування ОСОБА_13 з діагнозом: «Закритий перелом дистального відділу правої ключиці зі зміщенням відламків». 03.11.2021 ОСОБА_13 був прооперований, назва операції «СФО косого перелому дистального відділу правої ключиці титановою 3,5 мм гачкоподібною пластиною з кутовою стабільністю». 08.11.2021 виписаний зі стаціонару з заключним діагнозом: «Закритий косий перелом дистального відділу правої ключиці зі зміщенням відламків». Лікуючим лікарем ОСОБА_13 був ОСОБА_14 .

22.05.2022 ОСОБА_13 поступив на лікування до «Уманської центральної міської лікарні» Уманської міської ради з діагнозом: «Консолідований перелом дистального відділу правої ключиці з наявністю металевого фіксатора». 23.05.2022 він був оглянутий лікуючим лікарем перед оперативним втручанням з приводу вилучення металевої пластини. Оглядом встановлено відсутність функціональних порушень правої верхньої кінцівки, зазначено що активні і пасивні рухи в області правого плечового суглобу в повному об`ємі, патологічна рухливість не визначається у зв`язку з чим 25.05.2022 ОСОБА_13 було проведено операцію з видалення металевих фіксаторів з правої ключиці. Лікуючим лікарем ОСОБА_13 був ОСОБА_14 .

При цьому ОСОБА_13 , будучи достовірно обізнаним про наявні у нього захворювання та встановлені у зв`язку з цим діагнози лікуючими лікарями, вирішив отримати групу інвалідності з метою використання пільг та соціальних гарантій, які передбачає наявність даного статусу для особи.

Для цього, в точно невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 18.03.2022 року ОСОБА_13 , перебуваючи в комунальному некомерційному підприємстві «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради за адресою: Черкаська область, м. Умань, вул. Шевченка, 50 звернувся до ОСОБА_12 , який працював лікарем - ортопедом - травматологом відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги у зазначеному лікувальному закладі, проте не був його лікуючим лікарем, з проханням про сприяння у наданні "Направлення на медико-соціально-експертну комісію (МСЕК)" за формою № 088/о. та відображення у ньому неправдивих відомостей, щодо наявності у нього діагнозу необхідного для встановлення групи інвалідності.

ОСОБА_12 погодився на пропозицію ОСОБА_13 та прийняв рішення внести в офіційний документ "Направлення на медико-соціально-експертну комісію " за формою № 088/о неправдиві відомості про наявність у ОСОБА_13 діагнозу необхідного для встановлення групи інвалідності, та видати вказаний завідомо неправдивий документ на розгляд членам ЦЛКК комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради та обласної МСЕК № 2 комунального закладу «Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради» для встановлення ОСОБА_13 групи інвалідності.

Надалі, для оформлення направлення ОСОБА_13 надав ОСОБА_12 наступні медичні документи: копію консультаційного висновку спеціаліста від 06.08.2019, виписний епікриз із медичної карти стаціонарного хворого № 5793/680 за підписом лікуючого лікаря ОСОБА_14 , копії знімків із результатами рентгенологічного обстеження, додатковий листок на МСЕК від 18.03.2022, консультативний висновок міського травматолога від 19.03.2022

В той же час, ОСОБА_12 будучи достовірно обізнаним, що самостійно він не зможе довести злочинний намір до кінця, оскільки документ - "Направлення на медико-соціально-експертну комісію " за формою № 088/о повинен бути погоджений та завірений головою та всіма членами ЦЛКК, що створена в комунальному некомерційному підприємстві «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради, тому його дії можуть бути викриті головою та іншими членами комісії, що може призвести до відповідних звернень у правоохоронні органи.

Враховуючи вказану обставину ОСОБА_15 при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, але не пізніше 21.03.2022, звернувся до голови ЦЛКК, комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради ОСОБА_3 та члена комісії - профільного лікаря травматолога - завідувача травматологічного - хірургічного відділення консультативно - діагностичного центру комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради ОСОБА_7 , до відома яких довів прохання ОСОБА_13 щодо сприяння в отриманні зазначеного направлення до змісту якого необхідно внести завідомо неправдиві відомості щодо наявності у останнього діагнозу, необхідного для встановлення групи інвалідності, а саме наявності в нього захворювання у вигляді «хибний плечовий суглоб», та запропонував ОСОБА_3 та ОСОБА_7 прийняти участь у складенні та видачі завідомо неправдивого офіційного документа "Направлення на медико-соціально-експертну комісію " за формою № 088/о, шляхом підписання від імені голови лікувально-консультативної комісії та її члена, а також завірити печаткою закладу охорони здоров`я.

В свою чергу ОСОБА_3 та ОСОБА_7 усвідомлюючи протиправний характер своїх дій погодились на пропозицію ОСОБА_12 , тим самим вступили з останнім у попередню змову на вчинення кримінального правопорушення. При цьому ОСОБА_3 запевнила ОСОБА_12 , що забезпечить підписання зазначеного підробленого направлення іншими членами комісії.

Після цього, з метою реалізації спільного злочинного наміру 21.03.2022 в денний час доби, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено ОСОБА_12 , перебуваючи на своєму робочому місці у відділенні екстреної (невідкладної) медичної допомоги в комунальному некомерційному підприємстві «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, з особистих міркувань в інтересах ОСОБА_13 , не будучи лікуючим лікарем останнього, проте будучи достовірно обізнаним з поставленими ОСОБА_13 медичними діагнозами, відповідно до наданої останнім медичної документації, та проведеного ним особисто обстеження, вніс до офіційного документу - форми первинної облікової документації № 088/о «Направлення на медико-соціальну експертну комісію (МСЕК)» завідомо неправдиві відомості, щодо наявності у ОСОБА_13 лікарського діагнозу «Хибний плечовий суглоб. Згинально-розгинальна контрактура правого плечового суглоба, значне порушення функцій», після чого підписав зазначений документ та засвідчив своєю печаткою лікаря.

У той же день, 21.03.2022 ОСОБА_12 продовжуючи реалізовувати спільний злочинний намір завідомо неправдивий офіційний документ "Направлення на медико-соціально-експертну комісію " за формою № 088/о та медичну документацію до нього передав на розгляд членам ЦЛКК некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради у складі голови комісії ОСОБА_3 та її членів ОСОБА_7 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 ..

В свою чергу ОСОБА_3 будучи головою ЦЛКК комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради, тобто службовою особою, 21.03.2022 більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, будучи достовірно обізнаною про відсутність у ОСОБА_13 захворювання, необхідного для встановлення групи інвалідності, перебуваючи у приміщенні комунального некомерційного підприємства « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Уманської міської ради за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, з особистих міркувань, в інтересах ОСОБА_13 усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, підписала, засвідчила відтиском печатки комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради та видала у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб завідомо неправдивий офіційний документ - форма первинної облікової документації № 088/о «Направлення на медико-соціальну експертну комісію (МСЕК)» стосовно ОСОБА_13 , зареєстроване 21.03.2022 за вихідним № 122 до комунального закладу «Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради».

На підставі зазначеного завідомо підробленого офіційного документу 23.03.2022 обласною медико-соціальною експертною комісією МСЕК № 2 комунального закладу «Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради» складено акт огляду МСЕК № 805 на підставі якого видано довідку до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААВ № 711565, щодо визначення ОСОБА_13 ІІ групи інвалідності загального захворювання з ураженням опорно-рухового апарату з 23.03.2022 безтерміново.

Згідно висновку судово-медичної експертизи за № 255/23 від 21.11.2023 наявність хибного плечового суглобу та контрактури правового плечового суглобу та відповідно й пов`язані з цими діагнозами порушення функції плечового суглобу, що встановлювались ОСОБА_13 через чотири місяці після отримання перелому ключиці та які зазначені у виданому комісією ІНФОРМАЦІЯ_2 направленні на медико-соціальну експертну комісію № 122 від 21.03.2022 (форма 088/о), а також в Акті огляду МСЕК № 805 від 23.03.2022, що був складений медико-соціальною експертною комісією ІНФОРМАЦІЯ_3 , об`єктивними даними не підтверджується, тобто є необґрунтованим.

Таким чином, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні службового підроблення, тобто внесенні до офіційного документа завідомо неправдивих відомостей, вчинених за попередньою змовою групою осіб, та видачі такого документу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив задовольнити в повному обсязі.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, зазначивши, що підозра не обгрунтована, ризики не доведені, всі докази вже вилучені, оскільки кримінальне провадження існує з 2022 року, крім того підозрювана займає іншу посаду.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є відсторонення від посади.

Статтею 156 КПК України передбачено, що відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину - щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу. Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимог статті 158 цього Кодексу.

23.05.2024 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен громадянин має право заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами цього права, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду діяльності, а також гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Як передбачено вимогами ч. 2 ст. 157 КПК України, при вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя, суд зобов`язаний врахувати такі обставини: правову підставу для відсторонення від посади; достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; наслідки відсторонення від посади для інших осіб.

Під час розгляду клопотання сторони обвинувачення, слідчим суддею встановлено, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , кваліфіковано за ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366, санкція яких, серед іншого, передбачає покарання у вигляді позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя не погоджується з доводами сторони захисту та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів та підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Для застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження (тобто відсторонення від посади) слідчий, прокурор зобов`язані довести наявність достатніх підстав вважати, що такий захід є необхідним для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного, обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, що мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які має вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_3 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що досліджені в судовому засіданні додані до клопотання документи, на даний час, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_3 підозри у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування. А тому не погоджується із запереченнями сторони захисту в цій частині.

Відповідно до ч.3 ст.22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення, відповідних ризиків процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - сторону обвинувачення. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Вирішуючи питання існування зазначених у клопотанні прокурором ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем можливості.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Прокурор в клопотанні зазначає, що Вищенаведені обставини вчинення злочину ОСОБА_3 дають достатні підстави вважати, що вона, перебуваючи на посаді заступника директора з експертизи тимчасової непрацездатності комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради та на посаді голови центральної лікарсько-консультативної комісії» комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня», з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності за вчинені злочинні дії, вдасться до знищення чи підроблення документів, які мають суттєве значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливатиме на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий вказує, що зазначене обґрунтовується характером та обставинами вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 .

При цьому, у органу досудового розслідування, наявні достатні підстави вважати, що саме перебування підозрюваної на зазначених посадах сприяло вчиненню нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Крім того, оскільки підозрювана ОСОБА_3 тривалий час працює в зазначеному медичному закладі у неї наявні відповідні організаційні можливості, особистісні та ділові зв`язки, які вона зможе використати, для того щоб уникнути кримінальної відповідальності та перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким іншим чином.

З клопотання вбачається, що з метою забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_3 покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених ч. 7 ст. 42 КПК України, а також запобігання можливому вчиненню нею подібних злочинів з використанням службового становища, а також спробам можливого незаконного впливу на свідків ОСОБА_16 та ОСОБА_17 та підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_12 , які фактично перебувають у її підпорядкуванні та вчинення дій спрямованих на знищення, приховання або спотворення документів, речей, які в подальшому будуть використані як докази у зазначеному кримінальному провадженні, оскільки на даний момент не встановлено усіх службових осіб причетних до скоєння злочину, а також усіх співучасників та дійових осіб зазначеного злочину, перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом, виникла необхідність у відстороненні ОСОБА_3 від займаної посади, враховуючи дані про її особу, сторона обвинувачення вважає за необхідне застосувати до підозрюваної захід забезпечення кримінального провадження - відсторонення від посади.

Однак, слідчий суддя не погоджується з доводами прокурора з огляду на наступне.

Щодо наявності ризику незаконного впливу на свідків у справі, потерпілих, слід зазначити, що злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_3 , було вчинено на посаді голови центральної лікарсько-консультативної комісії» комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня», а зараз вона перебуває на посаді заступника медичного директора з експертизи тимчасової непрацездатності комунального некомерційного підприємства «Уманська центральна міська лікарня» Уманської міської ради.

Ризик того, що підозрювана може знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин справи, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами. (Рішення Європейського суду з прав людини «Бекчієв проти Молдови»).

Згідно з наданими прокурором документами, речові докази у справі перебувають на зберіганні в сторони обвинувачення та не передавались на зберігання фізичним особам. Тому зазначений вище прокурором ризик в судовому засіданні не підтверджений.

Доводи прокурора, що ОСОБА_3 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим підлягає відстороненню від виконання повноважень на посаді в порядку, визначеному законом є безпідставними та необгрунтованими, оскільки прокурором під час розгляду клопотання не доведені обставини, передбачені ч. 1 ст. 157 КПК України, та в судовому засіданні відповідні докази не надані.

Крім того, відповідно до ст. 43 Конституції України, кожен громадянин має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, а тому будь-які обмеження щодо реалізації цього права, у тому числі і відсторонення особи від посади під час кримінального провадження, повинно здійснюватися виключно з підстав та у порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до пункту 3 розділу 2.4 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження ВССУ від 07.02.2014 підставами для відмови в задоволенні клопотання про відсторонення підозрюваної особи від займаної посади є, здебільшого, недостатність підстав для відсторонення підозрюваної особи від займаної посади, а також недоведеність існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину такого ступеня тяжкості, за умови вчинення якого може бути здійснено відсторонення від посади, а також недоведеність того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні прокурора.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріалами клопотання не підтверджено та прокурором в судовому засіданні не доведено наявність підстав вважати, що підозрювана ОСОБА_3 може негативно впливати на хід досудового розслідування чи перебіг судового розгляду, знищити, сховати або спотворити будь-які з речей, документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконним способом впливати на свідків у кримінальному провадженні, та протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За встановлених обставин, слідчий суддя приходить до переконання, що органом досудового розслідування не доведено, що без відсторонення підозрюваної від займаної посади неможливо забезпечити швидке, повне та неупереджене досудове розслідування, і такі потреби досудового розслідування виправдовують обмеження гарантованого ст. 43 Конституції України права на працю підозрюваного, а тому клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1-35, 107, 156, 157, 158, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1