Справа № 456/2186/24
Провадження № 1-кс/456/475/2024
УХВАЛА

"23" квітня 2024 р. слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

встановив:

Прокурор Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту в кримінальному провадженні №0000444 від 22.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що 21.04.2024 до ВП №1 Стрийського РУП ГУ НГІ у Львівській області поступила заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , яка просить прийняти міри до невідомої особи, яка 17.04.2024 року шляхом вільного доступу викрала з квартири диван світло коричневого кольору «Gloria», із трьома подушками до нього, лобзик, дві дерев`яні тумбочки з шухлядами, два мобільних телефони марки «Моторола», болгарку світло зеленого кольору, дриль світло зеленого кольору, НОМЕР_1 , два кухонні ножі, чим завдала матеріальної шкоди на суму близько 50 000 гривень.

За даним фактом проводиться досудове розслідування по матеріалах кримінального провадження, відомості про яке 22.04.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000444, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

22.04.2024 року під час огляду предметів було вилучено диван світло коричневого кольору «Gloria», із трьома подушками до нього у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_2 , який добровільно видав працівникам поліції, написавши власноручно заяву.

Вищевказані речі в даному кримінальному провадженні мають значення речових доказів, тому відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України 22.04.2024 визнано у кримінальному провадженні № 0000444 речовим доказом.

Оскільки на вказаних речах є наявні сліди кримінального правопорушення та самі речі є речовими доказами і в подальшому будуть залучені для проведення експертиз, необхідно забезпечити зберігання даних речових доказів шляхом накладання арешту на них. Без надання експертам вищезазначених речей, останні будуть позбавлені можливості встановити важливі обставини у кримінальному провадженні.

Прокурор в судове засідання не з`явився, однак просить розглянути клопотання про арешт майна без його участі та просить його задоволити.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст.131КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що Стрийським РУП ГУ НП у Львівській області розпочато кримінальне провадження, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000444 від 22.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Постановою слідчого Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 22.04.2024р. диван світло коричневого кольору «Gloria» із трьома подушками до нього визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000444 від 22.042024.

За змістом статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частини 2 та 3 статті 170 КПК України визначають, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 вказаної статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як вбачається зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В ході розгляду клопотання встановлено, що майно, на яке просить накласти арешт прокурор, відповідно до постанови слідчого від 22.04.2024 року обґрунтовано визнано речовим доказом по кримінальному провадженню, а тому відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи доведеність необхідності арешту майна та беручи до уваги те, що вказане майно має суттєве значення для проведення досудового розслідування та може бути використане як доказ вчиненого кримінального правопорушення, тому є всі підстави для задоволення клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України,

ухвалив:

Клопотання прокурора Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задоволити.

Накласти арешт на диван світло коричневого кольору «Gloria» із трьома подушками до нього, які були вилучені 22.04.2024 під час огляду предметів.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1