Справа № 505/1831/23
Провадження № 1-кп/493/88/24
УХВАЛА

23 травня 2024 року м. Балта Одеської області

Балтський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілої адвоката ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Балта клопотання адвоката ОСОБА_6 поданого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про скасування арешту майна та про тимчасовий доступ до речей та документів та клопотання представника потерпілої адвоката ОСОБА_4 про призначення комісійної судово-медичної експертизи,

В С Т А Н О В И В:

18.03.2024 року адвокат ОСОБА_6 звернувся до суду в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 з клопотанням про скасування арешту майна, а саме з автомобіля марки ВАЗ 21150, д/з НОМЕР_1 та свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_2 , накладеного ухвалою слідчого судді від 06.02.2023 року та зобов`язання органу (підприємства), якому доручено його зберігання, повернути безоплатно ОСОБА_5 на відповідальне зберігання.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 06.02.2024 року ухвалою слідчого судді Котовського міськрайонного суду Одеської області задоволено клопотання слідчого СВ Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 про арешт майна та арештовано автомобіль марки ВАЗ 21150, д/з НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_8 та яким керував ОСОБА_5 і арештовано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , заборонивши розпоряджатись та використовувати транспортний засіб з метою збереження слідів кримінального правопорушення.

Захисник вказує, що з моменту накладення арешту на вказаний автомобіль і на даний час необхідність у даному виді забезпечення кримінального провадження повністю відпала, оскільки судовим експертом проведено всі необхідні огляди та судові експертизи по автомобілю ВАЗ 21150, д/з НОМЕР_1 , тому вважає, що необхідність у забезпеченні схоронності автомобіля, а також недопущення втрати чи перереєстрації прав власності, або настання інших негативних наслідків, на даний час відсутня.

Обвинувачений ОСОБА_5 подане захисником клопотання підтримав.

Прокурор просив відмовити у задоволенні клопотання, пославшись на те, що автомобіль визнано речовим доказом та на даний момент не відома позиція сторони захисту щодо пред`явленого обвинувачення, тому не можна виключати того, що на стадії судового розгляду будуть заявлятися клопотання про проведення відповідних експертиз, а скасування арешту на транспортний засіб може таке право нівелювати чи ускладнити реалізацію.

Представник потерпілої ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_4 підтримав думку прокурора, зазначивши, що автомобіль визнано речовим доказом та він має сліди вчинення кримінального правопорушення.

Вивчивши матеріали клопотання, суд прийшов до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвалою слідчого судді Котовського міськрайонного суду Одеської області від 06.02.2024 року арештоване майно, а саме, автомобіль марки ВАЗ 21150, д/з НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_8 та яким керував ОСОБА_5 і арештовано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , шляхом заборони розпоряджатися та користуватися вказаним транспортним засобом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абзацу другого ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вирішуючи дане клопотання, суд зазначає, що на даній стадії кримінального провадження воно є передчасним, оскільки під час судового розгляду кримінального провадження може виникнути необхідність у проведенні певних процесуальних дій із зазначеним автомобілем, а зняття із нього арешту може ускладнити можливість таких дій чи зробити неможливим їх проведення, тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Що стосується поданого 18.03.2024 року клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про тимчасовий доступ до речей і документів, а саме у операторів мобільного зв`язку ПАТ «ВФ Україна», ПрАТ «Київстар», ТОВ «Лайфселл» інформації щодо абонентів телекомунікаційних послуг, які здійснювали з`єднання в час ДТП, через базові станції LAC/CID із зазначенням абонентських номерів (А та Б), даних щодо тривалості з`єднання, типу з`єднання (Вх., Вих., SMS, GPRS) ідентифікатора (IMEI та IMSI) з прив`язкою до місцевості із зазначенням адреси встановлення базових станцій (ретрансляційних антен) та азимуту, а також інформацію щодо з`єднань нульової тривалості розмов (нульові з`єднання), які знаходилися в зоні дії базових станцій (ретрансляційних антен) на місці ДТП, 18.01.2023 року в період часу з 09:45 год до 10:45 год. та поданого 22.05.2024 року клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про тимчасовий доступ до речей і документів, а саме у оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» роздруківок телефонних з`єднань абонента № НОМЕР_3 , з можливістю їх вилучення із зазначенням дати, часу, тривалості вхідних та вихідних телефонних з`єднань, з посиланням на ретранслятор та прив`язку до базових станцій та їх адресу, а також адресу місцеперебування абонента зазначеного телефонного номеру, абонента А та абонента Б даного телефонного з`єднання в момент кожного вхідного та вихідного телефонного з`єднання, із зазначенням типу з`єднання, ідентифікатора (IMEI та IMSI), з урахуванням нульових дзвінків вказаного номеру телефону, за період з 18.01.2023 року до моменту виконання ухвали.

Обвинувачений підтримав оголошені адвокатом клопотання та просив їх задовольнити.

Прокурор просив відмовити у вказаних клопотаннях, посилаючись на те, що вони є передчасними, оскільки покази свідків і дослідження доказів відбувається під час розгляду справи по суті.

Представник потерпілої адвокат ОСОБА_4 погодився з думкою прокурора, що вказані клопотання є передчасними та не обґрунтованими, оскільки суд ще не дійшов до стадії дослідження показів свідка.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Згідно із ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

З метою підготовки до судового розгляду суд:

1) визначає дату та місце проведення судового розгляду;

2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд;

3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді;

4) розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Завданням цього провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду, тобто у підготовчому судовому засіданні суд позбавлений можливості досліджувати докази кримінального провадження, оскільки це прерогатива суду під час судового розгляду.

На підставі ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Стосовно клопотань про тимчасовий доступ до речей та документів, суд виходить із такого.

Тимчасовий доступ до речей та документів є заходом забезпечення кримінального провадження згідно зі ст. 132 КПК України. Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені КПК України заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості.

Заходи забезпечення кримінального провадження не можуть використовуватися задля збирання доказів (в тому числі встановлення місця знаходження особи), оскільки відповідно до ст. 93 КПК України слідчий, прокурор збирає докази шляхом проведення слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Застосування під час підготовчого судового засідання заходу забезпечення з виключною метою збирання доказів у кримінальному провадженні є недопустимим порушення порядку і способу отримання таких доказів, та суперечить встановленій законом процедурі відповідно до вимог КПК України. Після закінчення досудового розслідування, сторони мають право звернутися із клопотаннями для отримання нових доказів (не відкритих протилежній стороні) тільки на підставі ст. 333 КПК України, про що має бути відповідне клопотання, належним чином обґрунтоване і вмотивоване. З урахуванням чого, клопотання адвоката ОСОБА_6 є передчасним та задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи, яке заявлено представником потерпілої.

Суд, ознайомившись із клопотанням, вислухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

У суда немає обов`язку для призначення будь-якої судової експертизи.

Згідно з ст. 1 ЗУ «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Суд зазначає, що під час підготовчого судового засідання суд не проводить судове слідство, не встановлює певних обставин інкримінованих кримінальних правопорушень, не допитує свідків або інших учасників кримінального провадження. Вичерпний перелік можливих прийнятих рішень визначений в ст. 314 КПК України. Письмові докази кримінального провадження досліджуються під час судового розгляду справи. На день розгляду клопотання представника потерпілої судовий розгляд справи не розпочато, висновки експертів, проведених та складених на досудовому розслідуванні, судом не досліджувалися, отже клопотання задоволенню не підлягає.

Вирішуючи питання призначення справи до розгляду та прийняття цивільного позову.

Прокурор та представник потерпілої вважали можливим призначити справу до судового розгляду, а також просили прийняти до розгляду поданий потерпілою цивільний позов.

Захисник обвинуваченого та обвинувачений вважають можливим призначити справу до судового розгляду, щодо прийняття цивільного позову не заперечують, але просили відмовити у визнанні обвинуваченого цивільним відповідачем, посилаючись на те, що за позовом має відповідати тільки страхова компанія, оскільки цивільно-правова відповідальність обвинуваченого застрахована.

Згідно ч. 2 ст. 314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Тому враховуючи, що всі питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду, передбачені ст. 315 КПК України, вирішені, суд вважає за необхідне призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, що надійшов до суду.

Згідно ст. 62 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

У відповідності до ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Судом встановлено, що потерпілою в підготовчому судовому засіданні подано до суду цивільний позов про стягнення з обвинуваченого та страхової компанії на її користь майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Враховуючи вище наведене, та те, що внаслідок вказаного кримінального правопорушення потерпілій було завдано матеріальної та моральної шкоди, про що останньою подано цивільний позов, суд прийшов до висновку, що цивільний позов потерпілої необхідно прийняти до розгляду. Потерпілу необхідно визнати цивільним позивачем, а обвинуваченого та страхову компанію цивільними відповідачами.

Згідно ч. 1 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Ч. 2 ст. 314-1 КПК України вказує, що досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 22, 62, 93, 128, 132, 174, 242, 314, 314-1, 315, 332 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_6 подані в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про скасування арешту майна та про тимчасовий доступ до речей та документів залишити без задоволення.

В задоволенні клопотання представника потерпілої ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_4 про призначення комісійної судово-медичної експертизи відмовити.

Кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, призначити до розгляду у відкритому судовому засіданні у приміщенні Балтського районного суду Одеської області на 13 червня 2024 року об 11:00 год.

Прийняти до розгляду цивільний позов потерпілої ОСОБА_9 , яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору та яка дії в інтересах дітей ОСОБА_10 та ОСОБА_11 до обвинуваченого ОСОБА_5 та ПАТ «Українська страхова компанія «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданим кримінальним правопорушенням.

Потерпілу ОСОБА_9 визнати цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_5 та ПАТ «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» цивільними відповідачами.

В судове засідання викликати прокурора, потерпілу та її представника, захисника та обвинуваченого.

Доручити Подільському районному відділу № 2 філії Державної установи «Центр пробації» в Одеській області скласти та надати до суду в строк до 12 червня 2024 року досудову доповідь відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Котовськ Одеської області, українця, громадянина України, який має середньо-спеціальну освіту, не військовозобов`язаного, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ