Справа № 754/5815/19
У Х В А Л А

Іменем України

29 квітня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві заяву прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про відвід судді Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні № 0009882 від 23.08.2015,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Деснянського районного суду м.Києва, головуючий у справі - суддя ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

25.04.2024 прокурор подав заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_4 яка у порядку ст. 35 КПК України передана для розгляду судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

В обгрунтування відводу прокурор зазначає, що суддя ОСОБА_4 повертала 20.07.2016 обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні та вирішувала питання про продовження запобіжних заходів щодо обвинувачених, у тому числі ОСОБА_5 , а також 21.04.2016 приймала участь у розгляді відводу судді Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_6 . Вказані факти є підставами для відводу судді відповідно до вимог ст. ст. 75, 76 КПК України.

У судове засідання учасники кримінального судового провадження не з`явились, про дату, час і місце розгляду заяви про відвід повідомлялись судом належним чином.

З урахуванням вимогст. 81 КПК України, дотримуючись принципу розумності строків розгляду, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність осіб, які не з`явилися.

Розглядаючи заяву про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0009882 від 23.08.2015, суд дійшов до такого висновку.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 75 КПК України передбачено можливість усунення судді або слідчого судді від участі у кримінальному провадженні шляхом заявлення йому відводу за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Згідно із ч.1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 КПК України за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. При цьому, частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Судом встановлено, що 20.07.2016 суддею Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_7 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0009882 від 23.08.2015 щодо ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.2 ст.187 КК України, ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.187 КК України, кожного, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.186, ч.1 ст.198 КК України повернуто прокурору. Запобіжний захід щодо обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 продовжено у виді тримання під вартою. Крім цього, 21.04.2016 суддя ОСОБА_4 приймала участь у розгляді відводу судді Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_6 від участі у вказаному кримінальному провадженні.

Розглянувши заяву про відвід головуючої судді ОСОБА_4 , суд приходить до висновку, що в заяві прокурора не підлягає задоволенню з таких підстав.

Так, ст. 75 КПК України встановлений перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а саме: слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно з пп. 2.3.2 Положення «Про автоматизовану систему документообігу суду», затвердженого Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року №30, Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом:

автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи;

пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ;

розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді;

визначення складу суду з метою заміни судді (суддів);

повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Відповідно до п. 2.3.5 цього Положення, визначення суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється згідно з вимогами підпункту 2.3.3 пункту 2.3 цього Положення, Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, а також з урахуванням дотримання правил поєднання судових справ.

Згідно з п. 2.3.30 Засад використання автоматизованої системи документообігу Деснянським районним судом м. Києва (зі змінами затвердженими рішенням зборів суддів (від 27.01.2016; від 14.12.2016; від 01.02.2017, від 12.11.2018, від 12.03.2021, від 02.03.2023),затверджених Рішенням Зборів суддів Деснянського районного суду м. Києва від 27.01.2016 раніше визначеному в судовій справі головуючому судді (суду) передаються, зокрема, матеріали кримінальних проваджень які повертались прокурору у зв`язку з невідповідністю обвинувального акту вимогам КПК України, ухвали по яким не оскаржувались та після скасування ухвал(крім ухвал про закриття провадження).

Щодо доводів прокурора з приводу наявності інших обставин, які викликають сумніви в неупередженості судді суд вважає їх необґрунтованими за таких підстав.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Такі обставини при розгляді заяви про відвід судді ОСОБА_7 не встановлені, обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та у неможливості ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. 75 КПК України.

Посилання прокурора ОСОБА_13 у заяві про відвід, як на підставу для необхідності його задоволення на положення ч.2 ст. 76 КПК України, а саме на те, що вона приймала участь у даному кримінальному провадженні, а саме

-розглядала відвід судді Деснянського районного суду м. Києва,

- приймала рішення про повернення обвинувального акту прокурору, у зв`язку з його невідповідністю вимогам КПК та одночасно продовжувала запобіжні заходи щодо обвинувачених у справі, при цьому вказане судове рішення переглядалося в апеляційному порядку не можуть слугувати підставами для відводу у кримінальному провадженні, оскільки не вирішувалось жодних питань по суті розгляду кримінального провадження та не приймалось жодного процесуального рішення за наслідками розгляду кримінального провадження по суті, а саме у формі вироку або ухвали.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення заяви прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 судді ОСОБА_7 про відвід у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задовленні заяви прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 від 25.04.2024 про відвід судді Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_4 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1