Справа № 953/2599/24
н/п 1-кс/953/3272/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" травня 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000265 від 16.02.2024 за ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111 КК України, про арешт майна, -

встановив:

До Київського районного суду м. Харкова 03.05.2024 поштою надійшло вказане клопотання, в якому сторона обвинувачення просить накласти шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном арешт, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні № 0000265 від 16.02.2024 на тимчасово вилучене в ході проведення обшуків за адресою: АДРЕСА_1 , та транспортного засобу марки «Mitsubishi Grandis», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 майно ОСОБА_4 , а саме: планшет Ipad, моделі MW762FD/A, серійний номер НОМЕР_3 ; мобільний телефон Iphone 8 plus, імеі НОМЕР_4 ; мобільний телефон Iphone 15 Pro Max IMEI НОМЕР_5 IMEI2 НОМЕР_6 з сім картою оператора мобільного зв`язку НОМЕР_7 НОМЕР_8 ; місцем зберігання арештованого майна визначити слідчий відділ Управління СБ України в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2.

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що досудовим розслідуванням встановлено громадян України з числа мешканців міста Харкова, які в період дії воєнного стану, діючи на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності України, з метою завдання шкоди її економічній безпеці, отримавши доступ до службової документації оборонного підприємства, яке дислокується у м. Харкові, здійснюють її копіювання та подальшу передачу представникам держави-агресора рф, а саме громадянину російської федерації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який, діючи за вказівкою ФСБ рф, створив агентурну мережу для здійснення збору схем, креслень та службової документації АТ «Укренергомашини» ().

15.04.2024 в період часу з 15 год 36 хв по 23 год 14 хв на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова про дозвіл на обшук від 11.04.2024 (справа 953/2599/24, н/п 1-кс/953/2687/24) проведено обшук за місцем фактичного мешкання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: АДРЕСА_1 .

Так, в ході проведення обшуку за вказаною адресою виявлено та вилучено: планшет Ipad, моделі MW762FD/A, серійний номер НОМЕР_3 - належний ОСОБА_4 ; мобільний телефон Iphone 8 plus, імеі НОМЕР_4 - належний ОСОБА_4 ..

Крім того, 15.04.2024 в період часу з 15 год 09 хв по 16 год 14 хв на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова про дозвіл на обшук від 11.04.2024 (справа 953/2599/24, н/п 1-кс/953/2667/24) проведено обшук транспортного засобу марки «Mitsubishi Grandis», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який використовується ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Так, в ході проведення обшуку за вказаною адресою виявлено та вилучено: мобільний телефон Iphone 15 Pro Max IMEI НОМЕР_5 IMEI2 НОМЕР_6 з сім картою оператора мобільного зв`язку НОМЕР_7 НОМЕР_8 , який належить ОСОБА_4 .

В ході вказаних обшуків встановлено, що вилучені предмети, речі та документи є носіями інформації та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

16.04.2024 постановою слідчого вказані предмети, речі та документи визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказані речі та документи необхідно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Так, 16.04.2024 о 18 год. 49 хв. засобами поштового зв`язку на адресу Київського районного суду м. Харкова скеровано клопотання прокурора про арешт майна. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.04.2024 (справа №953/2599/24, н/п 1-кс/953/2851/24) клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків у строк 72 години. Вказана ухвала отримана прокурором 29.04.2024 о 17 годині 50 хвилин.

Сторона обвинувачення зазначає, що строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна таким, що не є пропущеним.

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, в матеріалах справи міститься клопотання прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, ОСОБА_7 , в якому він просить провести судове засідання за його відсутності, клопотання підтримує, просить задовольнити (а.с. 128).

В матеріалах справи міститься заява ОСОБА_4 в якій вона просить розглянути клопотання про накладення арешту без її участі. Клопотання підтримує, просить задовольнити в повному обсязі (а.с. 130).

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що в провадженні Слідчого відділу УСБУ в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000265 від 16.02.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111 КК України.

Ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11.04.2024 надано дозвіл слідчим, що зазначені у витягу по кримінальному провадженню № 0000265 від 16.02.2024, на проведення обшуку: за місцем фактичного проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить вказаному громадянину; транспортного засобу марки «Mitsubishi Grandis», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який використовується ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та на праві приватної власності належить ОСОБА_4 (а.с. 115-116, 122-123).

Метою проведення обшуків у зазначених ухвалах вказано виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення шляхом відшукання та вилучення предметів, речей і документів із відомостями, встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та мають значення для досудового слідства і можуть бути доказами під час судового розгляду, а саме: технічних засобів, комп`ютерної техніки (комп`ютери, ноутбуки планшети, тощо), засобів мобільного зв`язку, Sim-карт, магнітних носіїв інформації, які використовуються для здійснення протиправної діяльності та підтримки зв`язку з представниками рф, блокнотів, записників, чорнових записів, схем, креслень та службової документації АТ «Укренергомашини» (), інших речей та документів, в яких містяться відомості про здійснення злочину.

15.04.2024 на підставі ухвал слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11.04.2024 проведено обшук: за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 15.36 год. до 23.14 год.; транспортного засобу марки «Mitsubishi Grandis», реєстраційний номер НОМЕР_1 , в період з 15.09 год. до 16.14 год., в ході яких, згідно протоколів обшуку від 15.04.2024, вилучено вказане в клопотанні майно (а.с. 117-121, 124-127).

До Київського районного суду м. Харкова поштою 18.02024 надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_8 по кримінальному провадженню №0000265 від 16.02.2024 про арешт майна, відправлене на адресу суду згідно відомостей поштового відправлення 16.04.2024 (а.с. 94-111).

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.04.2024 клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_8 по кримінальному провадженню №0000265 від 16.02.2024 про арешт майна повернуто прокурору ОСОБА_8 для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали (а.с. 112-113).

Згідно копії розписки, вказана ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.04.2024 отримана прокурором ОСОБА_9 29.04.2024 о 17.50 год. (а.с. 114).

Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку.

Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.

За правилами абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, стороною обвинувачення не пізніше наступного робочого дня після вилучення в ході обшуку 15.04.2024 майна, як того вимагає абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, з дотриманням вимог ст. 116 КПК України, 16.04.2024 клопотання про арешт майна направлено до суду засобами поштового зв`язку, та 18.04.2024 вказане клопотання надійшло до канцелярії Київського районного суду м. Харкова.

За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, у такому випадку, тобто в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Як встановлено слідчим суддею, 02.05.2024 до Київського районного суду м. Харкова, після усунення недоліків в межах встановленого строку, засобами поштового зв`язку направлено клопотання прокурора, в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на вище зазначене майно, вилучене в ході обшуку 15.04.2024 за вище зазначеною адресою.

Таким чином, згідно зі ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором не порушено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про проведення обшуку, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, -

Ухвалив:

Клопотання прокурора про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: планшет Ipad, моделі MW762FD/A, серійний номер НОМЕР_3 ; мобільний телефон Iphone 8 plus, імеі НОМЕР_4 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку 15.04.2024 транспортного засобу марки «Mitsubishi Grandis», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , а саме: мобільний телефон Iphone 15 Pro Max IMEI НОМЕР_5 IMEI2 НОМЕР_6 з сім картою оператора мобільного зв`язку Vodafone НОМЕР_8 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Визначити місцем зберігання арештованого майна слідчий відділ Управління СБ України в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1