Справа № 991/809/24
Провадження № 1-кс/991/826/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та про поновлення строку на оскарження,

установив:

30.01.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), за заявою від 22.01.2024.

І. Зміст скарги

У поданій скарзі ОСОБА_3 зазначає, що 13.12.2023 за № Ч - 17294 нею подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, до Національного бюро, в якій зазначено про те, що її колишній чоловік, під час його перебування на посаді в.о. заступника начальника управління Вишгородського районного ШРБУ, шляхом зловживання своїм службовим становищем, незаконно привласнив у її дітей двоповерховий дитячий будинок вартістю 14,5 млн грн, який побудований за державні кошти.

05.01.2024 до Національного бюро була подана заява про службову недбалість у виконанні своїх службових обов`язків щодо невнесення відомостей про ймовірне вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України.

Вважає, що детективом Національного бюро ОСОБА_5 були вчинені дії, які полягають у зловживанні своїм службовим становищем за ч. 1 ст. 364 КК України, оскільки ОСОБА_6 не здійснив жодних дій згідно вимог ст. 214, 216 КПК України та направив її заяву від 13.12.2023 до Вишгородського відділення поліції. Ці дії детектив виконав без наявності постанови прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури про доручення досудового розслідування іншому органу. На її переконання, заборонено визначати підслідність кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України, віднесеного до підслідності Національного бюро, іншим органам, зокрема Вишгородському відділенню поліції, оскільки там корумповане керівництво.

Таким чином, детектив Національного бюро та прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури за домовленістю вчинили протиправні дії, що полягають у зміні підслідності кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України, шляхом зловживання службовим становищем та недотриманням вимог ст. 214, 216, ч. 5 ст. 36 КПК України. Ці протиправні дії службових осіб завдали моральної та майнової шкоди її сім`ї.

Враховуючи викладене, ОСОБА_3 просила зобов`язати Офіс Генерального прокурора, Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 364 КК України щодо зловживання своїм службовим становищем детективом Національного бюро ОСОБА_5 та прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, які не внесли відомості за її заявою, незаконно змінили підслідність кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України. Також, просила зобов`язати надати їй витяг з ЄРДР.

Також, ОСОБА_3 просила поновити строк на подачу скарги, оскільки їй відмовлено у особистому прийомі на 05.01.2024.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

01.02.2024 від скаржниці ОСОБА_3 надійшло клопотання, у якому вона просить ознайомити детектива Національного бюро ОСОБА_7 , прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, керівництво цих органів та Генерального прокурора із її клопотанням від 01.02.2024 та перенести судове засідання до тієї дати, поки не будуть присутні детектив та прокурор (Вх. № 4049/24-Вх).

01.02.2024 від скаржниці ОСОБА_3 надійшло клопотання, у якому вона наголошує, що обставини викладені у її заяві від 22.01.2024 відносяться до підслідності Національного бюро, а тому Вишгородське відділення поліції не може бути компетентним органом досудового розслідування (Вх. № 4051/24-Вх). Також, просила ознайомити із цим клопотанням та додатками до нього детектива Національного бюро та прокурора.

02.02.2024 від скаржниці ОСОБА_3 надійшло клопотання про перенесення судового засідання, до того часу, поки детектив не з`явиться у судове засідання для надання пояснень (Вх. № 4160/24-Вх).

02.02.2024 від прокурора другого відділу управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення в обласних прокуратурах ОСОБА_8 надійшли заперечення на скаргу (Вх. № 4211/24-Вх), у яких зазначено, що до Офісу Генерального прокурора надійшли заяви ОСОБА_3 від 12.01.2024, 18.01.2024 щодо стану досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 0000062, № 0000472, № 0000027, № 0000100, можливого вчинення кримінального правопорушення, а також з інших питань.

Вказує, що кримінальне провадження № 0000472 від 27.07.2020 за вчинення кримінального правопорушення ч. 2 ст. 364 КК України, зареєстроване Національним бюро на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду від 17.07.2020 у справі № 991/5833/20. Цією ухвалою зобов`язано внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 04.07.2020 про можливе вчинення її колишнім чоловіком, як виконувачем обов`язків начальника Вишгородського районного шляхового ремонтно-будівельного управління, протиправних дій щодо звернення у свою власність державного будинку, де проживає ОСОБА_3 разом з дітьми. Досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні здійснюється Вишгородським районним управлінням поліції ГУНП в Київській області, а процесуальне керівництво забезпечує Вишгородська окружна прокуратура. Кримінальне провадження № 0000062 від 17.01.2022 за вчинення кримінального правопорушення ч. 5 ст. 191 КК України, зареєстровано на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/68337/21-к від 30.12.2021. Цією ухвалою зобов`язано уповноважену службову особу Офісу Генерального прокурора внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 за фактом привласнення майна її колишнім чоловіком в особливо великих розмірах. Зазначене кримінальне провадження 02.08.2022 об`єднано з кримінальним провадженням № 0000027. Кримінальне провадження № 0000027 від 28.01.2022 за вчинення кримінального правопорушення ч. 5 ст. 191 КК України зареєстровано Національним бюро на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду від 17.01.2022 у справі № 991/8728/21. Цією ухвалою зобов`язано внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим державі спричинено шкоду в розмірі 14,5 млн грн. Досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0000027 на теперішній час здійснюється Вишгородським районним управлінням поліції ГУНП в Київській області, а процесуальне керівництво забезпечує Вишгородська окружна прокуратура.

Кримінальне провадження № 0000100 від 15.01.2021 за вчинення кримінальних правопорушень ч. 1 ст. 364-1, ч. 5 ст. 191 КК України зареєстроване за фактом можливого зловживання службовим становищем прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури під час здійснення процесуального керівництва та за фактом можливого привласнення або заволодіння майном шляхом зловживання службовим становищем, службовими особами під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000472 від 27.07.2020. Досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні здійснювалось Другим слідчим відділом ТУ ДБР, розташованого у місті Києві, а процесуальне керівництво забезпечували прокурори Київської міської прокуратури. Кримінальне провадження закрито 02.07.2022 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Також зазначає, що ОСОБА_3 у своїй заяві просила зареєструвати кримінальні провадження за ч. 5 ст. 191, ст. 111 КК України. На підставі вимог КПК України, Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення та Інструкції про порядок прийняття, реєстрації та розгляду в органах прокуратури заяв, повідомлень про вчинені правопорушення заяву ОСОБА_3 в частині здійснення досудового розслідування у кримінальних провадженнях направлено до Київської обласної прокуратури, оскільки під юрисдикцією Київської обласної прокуратури знаходиться місце вчинення вказаного можливого правопорушення, для розгляду та прийняття рішення, про що інформовано заявника листом № 09/1/2-6348ВИХ-24 від 23.01.2024. Вважає, що заява ОСОБА_3 була прийнята та зареєстрована службовими особами Офісу Генерального прокурора відповідно до вимог ст. 214 КПК України і передана за територіальною юрисдикцією, згідно з вимогами ст. 218 КПК України. Таким чином, просить відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 та розглянути скаргу без участі прокурора, врахувавши викладені у запереченні доводи.

05.02.2024 судове засідання було відкладено, з урахуванням клопотання ОСОБА_3 про перенесення судового засідання.

06.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про перенесення судового засідання, яке призначене на 09.02.2024 (Вх. № 4595/24-Вх). Також, скаржниця просила про призначення експертизи документів, які посвідчують право власності на будинок, оскільки у неї існують сумніви у їх законності.

08.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про перенесення судового засідання, яке призначене на 09.02.2024 (Вх. № 4920/24-Вх). Також у клопотанні просить надати дозвіл на ознайомлення із матеріалами справи та просить слідчого суддю вжити заходів щодо отримання відповіді на її скаргу від Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та Національного бюро.

08.02.2024 від прокурора другого відділу управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення в обласних прокуратурах ОСОБА_8 надійшли заперечення на скаргу, за змістом аналогічні попереднім (Вх. № 4929/24-Вх).

09.02.2024 судове засідання було відкладено, з урахуванням клопотання ОСОБА_3 про перенесення судового засідання.

12.02.2024 від ОСОБА_3 надійшла заява, у якій вона просить призначити експертизи щодо вартості кошторисно будівельно-монтажних робіт у цінах 2023-2024 років та щодо документів, на підставі яких було здійснено незаконну приватизацію будинку (Вх. № 5379/24-Вх).

12.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про перенесення судового засідання, яке призначене на 15.02.2024, у разі неприбуття в судове засідання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. Також, просить перенести судове засідання до моменту отримання висновку експерта про недійсність проведеної приватизації по ймовірно незаконним документам (Вх. №5380/24-Вх).

12.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про зобов`язання прибуття в судове засідання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури із постановою від 19.12.2023 про зміну підслідності за кримінальним правопорушенням за ч. 4 ст. 191 КК України. Також, просила перенести судового засідання, до того часу, поки у судове засідання не з`являться прокурори із Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (Вх. № 5381/24-Вх).

12.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання, у якому вона просить, забезпечити особисту явку прокурора ОСОБА_9 для проведення відкритих дебатів на 15.02.2024 (Вх. № 5402/24-Вх).

14.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про перенесення судового засідання, яке призначене на 15.02.2024, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (Вх. № 5657/24-Вх).

15.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про призначення експертизи щодо ймовірно незаконних документів, на підставі яких здійснено приватизацію будинку. Вважає, свою явку в судове засідання необов`язковою, оскільки всі обставини виклала у скарзі та її клопотаннях (Вх. № 5832/24-Вх).

15.02.2024 судове засідання було відкладено, з урахуванням клопотання ОСОБА_3 про перенесення судового засідання.

19.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання, у якому вона просить про перенесення судового засідання, що призначене на 21.02.2024 для надання можливості детективу внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України до наступного судового засідання (Вх. № 6113/24-Вх).

20.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про перенесення судового засідання, яке призначене на 21.02.2024, у зв`язку з її повторним клопотанням до детективів Національного бюро про внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України (Вх. № 6408/24-Вх).

21.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про перенесення судового засідання, яке призначене на 21.02.2024, у зв`язку з її зверненням до Національного бюро щодо проведення особистого прийому з нею (Вх. № 6570/24-Вх).

21.02.2024 судове засідання було відкладено, з урахуванням клопотання ОСОБА_3 про перенесення судового засідання.

27.02.2024 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про призначення експертизи щодо ймовірно незаконних документів, на підставі яких здійснено приватизацію будинку. Просить розглянути клопотання на судовому засіданні без її участі (Вх. 7261/24-Вх).

Представники Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у судове засідання не з`явились. Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності скаржниці та представників Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, оскільки це не є перешкодою для розгляду поданої скарги.

ІІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка слідчого судді

Щодо поновлення процесуального строку на подання скарги слідчий суддя зазначає, що скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів встановлено, що скаржницею ОСОБА_3 наручно подана заява про вчинення кримінального правопорушення від 22.01.2024 до канцелярії Національного бюро (підтверджується відміткою ЗГ № Ч-1038 від 22.01.2024).

Відомості про подачу заяви від 22.01.2024 та про її отримання Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою - відсутні. Із долучених заперечень прокурора Офісу Генеральної прокуратури, лише можливо встановити, що 23.01.2024 надано відповідь на заяву ОСОБА_3 .

Враховуючи, що уповноважені особи мали внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення відповідно до заяви, яка була ними отримана 22.01.2024, у невідкладний строк, але не пізніше 24 годин після отримання, тобто до 23.01.2024 включно, то бездіяльність детектива, прокурора з питання невнесення відомостей до ЄРДР, має обраховуватись з 24.01.2024. Таким чином, строк звернення зі скаргою до слідчого судді спливав о 24 год 02.02.2024.

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури 30.01.2024, тобто до закінчення визначеного КПК України строку.

У скарзі від 30.01.2024 міститься прохання про поновлення строку оскарження, який пропущено з поважних причин. З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що строк звернення зі скаргою на бездіяльність пропущено не було.

Дослідивши зміст скарги та долучені до неї матеріали, письмові заперечення представника Офісу Генерального прокурора, слідчий суддя дійшов висновку, що подана ОСОБА_3 скарга задоволенню не підлягає, з огляду на такі обставини.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Отже, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, наступає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення та отримання такої заяви слідчим.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу IІ цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Аналіз зазначених вище положень законодавства дає підстави вважати, що реєстрації в ЄРДР підлягають заяви чи повідомлення, в яких заявником порушено перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, тобто ініційовано здійснення дій, визначених КПК України.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Під час розгляду скарги слідчим суддею встановлено такі факти та обставини:

- 13.12.2023 ОСОБА_3 подано заяву про вчинення кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України до Національного бюро. У цій заяві скаржниця вказала про те, що її колишній чоловік під час його перебування на посаді в.о. заступника начальника управління Вишгородського районного ШРБУ шляхом зловживання своїм службовим становищем незаконно привласнив у її дітей двоповерховий дитячий будинок вартістю 14,5 млн. грн, який побудований за державні кошти.

- 05.01.2024 скаржницею до Національного бюро подана заява про службову недбалість у виконанні своїх службових обов`язків щодо невнесення відомостей про ймовірне вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України.

- 22.01.2024 ОСОБА_3 подано заяву, яка адресована директору Національного бюро ОСОБА_10 , керівнику Управління внутрішнього контролю НАБ України ОСОБА_11 , керівнику Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_12 , Генеральному прокурору ОСОБА_13 , керівнику Генеральної інспекції ОСОБА_14 про зловживання своїм службовим становищем детективом Національного бюро ОСОБА_5 та прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, що містить ознаки кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 364 КК України. На її думку, детектив Національного бюро та прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури за домовленістю вчинили протиправні дії, що полягають у зміні підслідності кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України;

- 23.01.2024 заступником начальника другого відділу управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення в обласних прокуратурах Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 надано відповідь на заяву ОСОБА_3 , у якій зазначено, що звернення ОСОБА_3 щодо стану досудового розслідування у кримінальних провадженнях, а також з інших питань надіслано для розгляду в межах компетенції до Київської обласної прокуратури. Також вказує, що необхідно провести перевірку доводів, викладених у зверненнях згідно з вимогами чинного законодавства;

- 30.01.2024 подано заяву, яка адресована директору Національного бюро ОСОБА_10 , керівнику Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_12 , Генеральному прокурору ОСОБА_13 , в якій ОСОБА_3 просила внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України. Відповідно до змісту заяви, колишній чоловік скаржниці ОСОБА_4 за час перебування на посаді державного службовця шляхом надання неправомірної вигоди, зловживання своїм службовим становищем незаконно привласнив у її дітей двоповерховий дитячий будинок, що побудований за державні кошти. Також просила визначити підслідність вищевказаного кримінального правопорушення за Національним бюро за завданою майновою шкодою;

- із долучених матеріалів можливо встановити, що на підставі ухвал слідчих суддів неодноразово вносились відомості до ЄРДР за заявами ОСОБА_3 : 08.01.2019 у кримінальному провадженні № 0000005 стосовно насильницьких дій колишнього чоловіка ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , що виражались у катуванні відносно неї та їхніх дітей; 25.02.2019 у кримінальному провадженні № 0000111 щодо вчинення її колишнім чоловіком ОСОБА_4 крадіжки майна в особливо великому розмірі; 27.05.2019 у кримінальному провадженні № 0001160 про вчинення службовими особами прокуратури Київської області, Києво-Святошинської місцевої прокуратури пропозиції, обіцянки або надання неправомірної вигоди службовій особі вчинені повторно; 27.05.2019 у кримінальному провадженні № 0001159 про вчинення службовими особами прокури Київської області, а також Києво-Святошинської місцевої прокуратури приховування злочину; 27.05.2019 у кримінальному провадженні № 0001161 про вчинення службовими особами прокуратури Київської області, Києво-Святошинської місцевої прокуратури зловживання владою або службовим становищем; 30.12.2021 у кримінальному провадженні № 0000326 за фактом зловживання службовим становищем особами Вишгородської окружної прокуратури Київської області за попередньою змовою зі службовими особами Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди інтересам окремих громадян; 28.01.2022 у кримінальному провадженні № 0000027 про вчинення кримінального правопорушення у зв`язку з яким, на думку заявниці, державі спричинено шкоду в розмірі 14,5 млн грн; 27.07.2020 у кримінальному провадженні № 0000472 щодо можливого вчинення її колишнім чоловіком, як виконувачем обов`язків начальника Вишгородського районного шляхового ремонтно-будівельного управління протиправних дій щодо звернення у свою власність державного будинку, де проживає ОСОБА_3 , разом з дітьми; 11.03.2019 у кримінальному провадженні № 0000201 за фактом неналежного виконання своїх службових обов?язків прокурорами прокуратури Київської області ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та прокурорами Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та ОСОБА_20 ; 17.01.2022 у кримінальному провадженні № 0000062 за фактом привласнення майна її колишнім чоловіком в особливо великих розмірах; 13.08.2021 у кримінальному провадженні № 0001700 про можливе вчинення окремими службовими особами правоохоронних органів України кримінальних правопорушень.

Зі змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення від 22.01.2024 вбачається, що ОСОБА_3 порушувала питання про необхідність внесення відомостей за фактом вчинення службовими особами Національно бюро та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури дій, які мають ознаки кримінальних правопорушень, а саме: зловживання службовим становищем під час зміни підслідності кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України та недотримання вимог ст. 214, 216, що завдали моральної, майнової шкоди її сім`ї.

Перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 22.01.2024 слідчий суддя зазначає, що інформації, яка викладена ОСОБА_3 у заяві щодо обставин можливого вчинення кримінального правопорушення, не достатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування.

Викладена в заяві інформація щодо вчинення кримінальних правопорушень службовими особами Національно бюро та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не підтверджена жодними конкретними доводами та відомостями, а матеріали скарги не містять відповідного підтвердження події вчинення кримінального правопорушення. Твердження скаржниці про вчинення кримінальних правопорушень є виключно її суб`єктивною думкою та має характер припущення, що не може свідчити про те, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення і що описані в заяві факти потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Посилання скаржниці ОСОБА_3 на вчинення зазначеними вище особами кримінальних правопорушень, без інших даних, які можуть підтвердити її твердження, не є безумовною підставою для висновку про необхідність внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що фактично скаржниця не погоджується із діями детективів та прокурорів про зміну підслідності у кримінальному провадженні за заявою ОСОБА_3 від 13.12.2023 про вчинення кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України, оскільки, на її думку, незаконно змінено підслідність кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України, без врахування вимог ст. 216 КПК України.

За приписами ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Частиною 5 ст. 40 КПК України слідчий органу досудового розслідування, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Таким чином, прокурор та детектив мають право діяти в межах своїх повноважень та самостійно визначати підслідність кримінального провадження, з урахуванням усіх обставин справи, вимог законодавства.

На переконання слідчого судді, наведених скаржницею ОСОБА_3 у поданій нею заяві про вчинення кримінального правопорушення відомостей недостатньо для того, щоб розпочати кримінальне провадження стосовно зазначених у скарзі осіб, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, які певним чином мають бути зафіксовані та істинність яких може бути перевірена.

Інші питання, які піднімала скаржниця ОСОБА_3 у поданій нею скарзі та клопотаннях (призначення експертизи, витребування матеріалів, які були додатками до листів, та ін.), не вирішуються під час розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Підсумовуючи, слідчий суддя вважає, що у судовому засіданні не було встановлено обставин та фактів, які були б достатніми для висновку про вчинення зазначеними у заяві ОСОБА_3 службовими особами кримінальних правопорушень.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_21