У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання т.в.о. начальника відділення СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_8 , внесене в межах кримінального провадження №0000337, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.09.2021 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.5 ст.191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно :

ОСОБА_9 ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, уродженки м. Мукачево Закарпатської області, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , з вищою освітою, одруженої, на утриманні двоє дітей, працюючої доцентом кафедри наук про здоров`я ДВНЗ «УжНУ», раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.5 ст.191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

02.07.2024 року до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання т.в.о. начальника відділення СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_11 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваної ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.5 ст.191 КК України.

В рамках вказаного клопотання просить застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням на неї додаткових обов`язків, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу, кожного разу у визначений ними час; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні.

Позиції учасників судового засідання.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити, зауважив на наявність обґрунтованої підозри та на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Захисники підозрюваної адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання слідчого. Вказали про необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків.

Пояснили, що раніше 30.03.2023 в межах кримінального провадження №0000337, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.09.2021 року, ОСОБА_4 було повідомлено про підозру за ч. 5 ст. 191 КК України за фактом заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, отриманими за надання послуг згідно з укладеними між фізичними особами та КНП ЗОЦНЗ ЗОР договорами за період з січня по серпень 2021 року; в подальшому матеріали за підозрою ОСОБА_4 були виділені в окреме провадження № 0000032, в рамках якого складено обвинувальний акт, який направлений для розгляду по суті до суду. Наразі ж органом досудового розслідування інкримінується ОСОБА_4 заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, отриманими за надання послуг згідно з укладеними між фізичними особами та КНП ЗОЦНЗ ЗОР за іншими епізодами за період з липня по грудень 2020 року. На стадії досудового розслідування та судового розгляду ОСОБА_4 накладені на неї процесуальні обов`язки не порушувала. Просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого, а також долучити до матеріалів клопотання характеризуючи документи відносно їх підзахисної: а саме: копію свідоцтв про народження ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; довідки №01-19/434 від 05.04.2023 року, №139 від 05.04.2023 року; консультативний висновок спеціаліста виданий на ім`я ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; довідку до акта огляду медико-соціальної експертної комісії видану на ім`я ОСОБА_15 від 11.05.2024 року; довідку до акта огляду медико-соціальної експертної комісії видану на ім`я ОСОБА_14 від 01.03.2023 року4 довідку про доходи №585 від 02.07.2024 року відповідно до якої ОСОБА_9 ОСОБА_10 за період з вересня 2023 року по червень 2023 року отримала дохід в розмірі 115 884,65 грн.; податкову декларацію платника єдиного податку фізичної особи підприємця ОСОБА_9 ОСОБА_10 ; характеристику директора департаменту охорони здоров`я Закарпатської державної адміністрації ОСОБА_16 №288/01.11 від 31.03.2023 року4 характеристику голови первинної профспілкової організації ОСОБА_17 від 27.04.2023 року; характеристику ректора ДВНЗ «УжНУ» ОСОБА_18 ; пояснення особи, якій відомі факти обставин, що мають значення, ОСОБА_19 від 22.05.2023 року; почесні грамоти видані на ім`я ОСОБА_9 ОСОБА_10 ; копію ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.04.2023 року; копію ухвали Закарпатського апеляційного суду від 17.05.2023 року4 копію ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.07.2023 року.

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала позицію своїх захисників. Зазначила про те, що визначений слідчим розмір застави є надмірним для неї, підозра пред`явлена їй необґрунтовано, а ризики не доведені стороною обвинувачення, так вона не ухиляється від слідства та має міцні соціальні зв`язки.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення прокурора, захисників, підозрюваної, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

З матеріалів наданих в обґрунтування клопотання встановлено, що Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000337, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.09.2021 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.5 ст.191 КК України.

Підставою внесення зазначених відомостей до ЄРДР відповідно наданого витягу зазначено те, що:

- №1 «службові особи КНП «Закарпатський обласний центр громадського здоровця» Закарпатської обласної ради (, м. Ужгород, вул. Другетів, 72) протягом липня-грудня 2020 року фінансових послуг з приймання готівкових коштів та їх внебення на поточний банківський рахунок комунальної установи, привласнили готівкові кошти на загальну суму 638 991 грн. Так, проведеною на початку вересня 2021 року працівниками КНП «Закарпатський обласний центр громадського здоров`я» перевіркою первинних бухгалтерських документів виявлено розбіжність між сумами коштів, які мали бути внесені на поточний банківський рахунок комунальної установи та їх фактичним поступленням. Так, з фактично переданих на відділення поштового зв`язку №9 готівкових коштів на загальну суму 680 991 грн.»

- №2 «працівниками КНП «ЗОЦГЗ» ЗОР допущено розтрату витратних матеріалів при наданні послуг по укладеним договорам з фізичними особами на загальну суму 261 999,41 грн., а також інші порушення фінансово-господарської діяльності, що встановлено ІНФОРМАЦІЯ_5 ».

01.07.2024 року ОСОБА_9 ОСОБА_10 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч.5 ст.191 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є заволодіння чужим майном зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах;

- ч.3 ст.193 КК України, кваліфікуючими ознаками якого розтрата чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_9 ОСОБА_10 кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3,5 ст.191 КК України повністю підтверджується зібраними у кримінальному проваджені матеріалами, а саме: висновком експерта №СЕ-19/107-23/8169-ЕК від 05.12.2023 року; висновком експерта №СЕ-19/107-24/3113-ЕК від 27.05.2024 року; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_20 від 23.01.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_21 від 29.03.2023року; протоколом допиту свідка ОСОБА_22 від 04.05.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_23 від 15.05.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_24 від 15.05.2023 року; наказом про проведення службового розслідування №35 від 06.09.2021 року, а також іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності.

Обґрунтованість підозри містить у собі два аспекти. Перший стосується питання права: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Другий питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення. У Рішенні Нечипорук і Йонкало проти України (п. 175) ЄСПЛ вкотре повторив, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства).

Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених матеріалах кримінального провадження, дає підстави вважати пред`явлену ОСОБА_9 ОСОБА_10 підозру у вчиненні даних кримінальних правопорушень обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні вже під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Щодо існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги відомості щодо особистості ОСОБА_4 , слідчий суддя не погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та/ або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Так, слідчий суддя відхиляє доводи прокурора щодо ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки події мали місце в періоді липень грудень 2020, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000337 триває вже майже три роки, а з того часу слідчому судді не надано відомостей щодо ухилення ОСОБА_4 або переховування від органу досудового розслідування чи суду. Відсутні відомості, що ОСОБА_4 не з`являлася за викликом слідчого чи ухилялася від його отримання. Слідчому судді не надано відомостей про те, що ОСОБА_4 протягом року змінювала місце проживання.

Взагалі, як убачається з клопотання слідчого та наданих на обґрунтування ризиків пояснень прокурора в судовому засіданні, в обґрунтування ризику переховування, сторона обвинувачення посилається фактично лише на тяжкість покарання. У даному випадку слід зазначити, що тяжкість покарання це обставина, яка судом оцінюється лише в порядку ст. 178 КПК України, тобто така, яка може лише впливати на вірогідність настання певних ризиків, але не бути самостійним ризиком в розумінні п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Більше того, у рішеннях ЄСПЛ у справах «Becciev v. Moldova», «Свершов проти України», «Єлоєв проти України», «Тимошенко проти України», «Луценко проти України») неодноразово наголошувалось, що тяжкість злочину, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення, однак не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Наведена позиція Європейського суду з прав людини свідчить про те, що взагалі будь-які ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними. Отже, сама по собі тяжкість покарання ще не свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а інших мотивувань прокурором в обґрунтування цього ризику наведено не було.

Ризик того, що підозрюваною можуть бути сховані, знищені чи спотворені речі і документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає не обґрунтованим, оскільки ні слідчим в клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні не конкретизовано, які саме речі і документи підозрюваною ОСОБА_4 можуть бути сховані, знищені чи спотворені.

Щодо заявленого ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме: перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в контексті його обґрунтування стороною обвинувачення такий не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні.

Разом з тим, слідчий суддя вважає наявними ризики того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні, слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав від потерпілих та свідків під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вказане в сукупності свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, то слідчий суддя враховує, що дійсно на розгляді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження № 0000032 від 18.05.2023 про обвинувачення ОСОБА_4 за ч.5 ст. 191 КК України, проте фактичні обставини зазначеного кримінального правопорушення є аналогічні тим, що розслідуються у кримінальному провадженні №0000337, тобто в рамках цих двох кримінальних проваджень ОСОБА_4 фактично підозрюється, обвинувачується у вчиненні різних епізодів діяння,що охоплюється одним злочинним умислом, тому ризик вчинити інше кримінальне правопорушення хоча і існує, проте ймовірність його реалізації є мінімальною.

Щодо застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що обставин для застосування відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні слідчого не вказано та в судовому засіданні прокурором не доведено. Встановлені слідчим суддею ризики, ймовірність реалізації деяких з них є мінімальною, в сукупності з даними про особу підозрюваної, не можуть слугувати підставами для визначення підозрюваній запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проаналізувавши всі надані сторонами докази, слідчий суддя вважає недоведеною стороною кримінального провадження недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, визначеним у клопотанні, у зв`язку з чим не вбачає підстав для задоволення клопотання прокурора.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також враховуючи природу інкримінованих злочинів, передбачених ч.3 ст.191, ч.5 ст.191 КК України, які є тяжким та особливо тяжким злочином, особу підозрюваної ОСОБА_9 ОСОБА_10 , а саме, що остання має місце реєстрації, одружена, з вищою освітою, на утриманні якої перебувають двоє дітей, працює доцентом на кафедрі наук про здоров`я ДВНЗ «УжНУ», раніше не судима, позитивно характеризується, слідчий суддя, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, приходить до висновку про доцільність застосування до останньої запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, оскільки саме цей запобіжний захід забезпечить адекватне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та попередить вчинення нею дій, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

З урахуванням всіх обставин справи, доцільним буде покласти на підозрювану наступні обов`язки: - прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу, кожного разу у визначений ними час; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні.

Строк дії покладених на підозрювану обов`язків визначити у відповідності до ч.6 ст.194 КПК України у два місяці, однак в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст.177-179,182,193-194,309,395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання т.в.о. начальника відділення СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування, а саме: до 01.09 2024 року.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу, кожного разу у визначений ними час;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Строк дії покладених слідчим суддею обов`язків визначити до 01.09.2024 року.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що згідно з ч. 2 ст. 179 КПК України в разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Ужгородської окружної прокуратури.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1