Справа № 697/488/23
Провадження № 1-кс/697/128/2024
У Х В А Л А

Іменем України

24 квітня 2024 року м. Канів

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Каневі Черкаської області, в приміщенні зали судових засідань скаргу представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого про закриття кримінального провадження №0000085 від 04.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області надійшла скарга представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , в якій скаржник просить зобов`язати прокурора Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури скасувати постанову про закриття кримінального провадження №0000085 від 04.03.2023 року по факту порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом за ч. 1 ст. 286-1 КК України; зобов`язати прокурора Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури доручити уповноваженому органу проведення досудового розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000085 від 04.03.2023 за ч. 1 ст. 286-1 КК України, для ефективного та неупередженого проведення досудового розслідування.

В обґрунтування скарги зазначив, що досудовим слідством встановлено, що 04.03.2023, близько 00 год. 30 хв., на автодорозі Р 09 зі сполученням «Канів-Черкаси-Чигирин-Кременчук», ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи мотоциклом марки «Honda Hornet», без реєстраційного номеру, номер рами: НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння, рухаючись із пасажиром позаду ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зі сторони АДРЕСА_1 , не впорався з керуванням, внаслідок чого допустив падіння на лівий бік. Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_3 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 02-01/249 від 30.03.2023, отримав тілесні ушкодження у вигляді: перелом кісток лицьового черепа зліва; множинні рани обличчя; гематоми (крововиливи) лобу, лівої щоки, множинні садна обох кистей, обличчя, передньої черевної стінки. Вказані ушкодження виникли від дії тупих предметів, могли виникнути в час та при обставинах вказаних в постанові про призначення експертизи та відносяться: перелом кісток лицьового черепа зліва до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я; множинні рани обличчя відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я; гематоми (крововиливи) лобу, лівої щоки, множинні садна обох кистей, обличчя, передньої черевної стінки відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень. ОСОБА_7 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 02-01/189 від 07.03.2023, отримав тілесні ушкодження у вигляді саден верхніх кінцівок, саден обох сідниць. Вказані ушкодження виникли від дії тупих предметів, могли виникнути в час та за обставин, вказаних в постанові про призначення експертизи та відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.

04.03.2023 здійснено огляд місця події, складено план-схему до нього; допитано свідка ОСОБА_3 ; допитано свідка ОСОБА_7 ; призначено та проведено судово-медичну експертизу № 02-04/189 від 07.03.2023; призначено та проведено судово-медичну експертизу № 02-01/249 від 30.03.2023; 06.04.2023 постановою прокурора Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 було відібрано біологічні зразки крові ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; призначені та проведені судово-медичну експертизи № 05-1-09/160 від 14.04.2023, № 05-1-09/159 від 19.04.2023, № 05-1-09/125 від 28.04.2023; відповідно до акта № 232 хіміко-токсокологічних досліджень від 08.03.2023 у ОСОБА_3 , в крові виявлено етиловий спирт в концентрації 1,82 проміле; призначено та проведено комісійну судово-медичну експертизу № 04-01/22 від 30.06.2023; проведено слідчий експеримент за участю свідка ОСОБА_7 ; призначено та проведено авто технічну експертизу № 1059/23-23 від 18.08.2023; призначено та проведено судово-медичну експертизу № 02-01/842 від 21.09.2023.

Постановою слідчого від 30.11.2023 зазначене кримінальне провадження закрито у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Враховуючи викладене, як зазначає представник скаржника, з постанови про закриття кримінального провадження №0000085 від 04.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, вбачається, що досудове розслідування проведено не в повному обсязі, всі слідчі дії (допит в якості свідка та слідчий експеримент) базуються лише на показах зацікавленої особи ОСОБА_7 , а також висновку судово-медичної експертизи № 05-1-09/125 від 28.04.2023, де у слідах зішкребу, виявлена кров свідка ОСОБА_7 . Даних про походження крові від свідка ОСОБА_3 не виявлено, не приймається органом досудового розслідування взагалі до уваги. Також по кримінальному провадженню не допитано свідка ОСОБА_8 і ще одну жінку, які є сусідами місця ДТП, не уточнено з приводу кінцевого розташування мотоцикла «Honda Hornet», оскільки відповідно до протоколу ОМП він знаходився на проїжджій частині, а відповідно до показів свідка ОСОБА_9 на узбіччі дороги мотоцикл, а також додатково допитати свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , в показах яких взагалі не вказується про стан (алкогольного сп`яніння, скільки, з ким і де пив) ОСОБА_12 та як саме і де він їздив із ОСОБА_10 на мотоциклі, які можуть надати слідству покази, з урахуванням даних показів можливо провести судові експертизи для встановлення істини по справі.

З огляду на вказані обставини, представник скаржника вважає, що спірну постанову слід скасувати, оскільки в ході досудового розслідування не проведено слідчих (розшукових) дій щодо встановлення обставин дорожньо-транспортної пригоди та особи, з вини якої вона відбулась, уточнивши в судовому засіданні вимоги поданої скарги.

Представник скаржника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні доводи уточненої скарги підтримав та просив її задовольнити з викладених в ній підстав.

Прокурор в судовому засіданні пояснив, що спірну постанову вважає законною та обґрунтованою, підстав для її скасування не вбачає. Також пояснив, що ОСОБА_3 не є заявником у даному кримінальному провадженні, а також потерпілим та він не звертався із заявами про визнання його потерпілим та проведення додаткових слідчих дій.

Заслухавши в судовому засіданні доводи представника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 , прокурора, перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя виходить з наступних мотивів.

Згідно положень ст. 55 Конституції України, кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

В офіційному тлумаченні ч. 2 ст. 55 Конституції України, викладеному в рішенні Конституційного Суду України, від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011, зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.

Право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого судді, прокурора, керівника слідчого органу, слідчого є однією із найважливіших гарантій захисту громадянами своїх прав та свобод від їх порушення як з боку органів, що здійснюють розслідування та судовий контроль у кримінальному провадженні, так і з боку інших осіб, що беруть участь у ньому. Стаття 24 КПК також гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте таке право не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Також, згідно з ч. 1 ст. 1 КПК України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством, аналіз якого свідчить, що унормування кримінальних процесуальних відносин відбувається шляхом чіткого та імперативного визначення процедур, регламентації прав їх учасників для попередження свавільного використання владними органами своїх повноважень і забезпечення умов справедливого судочинства.

Зазначеному імперативному принципу відповідає використана у КПК України процедура щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.

Так, на досудовому провадженні за п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути оскаржено рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Звертаючись до слідчого судді зі скаргою на постанову про закриття кримінального провадження та обгрунтовуючи свої доводи в судовому засіданні, представник скаржника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 посилався на незаконність спірної постанови слідчого про закриття кримінального провадження, у зв`язку з тим, що слідчим, на його думку, не проведено усіх необхідних слідчих (розшукових) дій щодо встановлення обставин дорожньо-транспортної пригоди та особи, з вини якої вона сталась.

З метою об`єктивного розгляду даної скарги та отримання інформації про процесуальний статус ОСОБА_3 у вказаному кримінальному провадженні, листом Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 10.04.2024 № 697/488/23/2931/2021 витребувано для огляду від Відділу поліції № 1 Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000085 від 04.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Також, ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 12.04.2024 відкрито провадження за скаргою адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 .

Перевіривши надані матеріали кримінального провадження та заслухавши в судовому засідання доводи адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , позицію прокурора, слідчим суддею встановлено наступне.

Так, з дослідженого витягу з ЄРДР за №0000085 про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 286 КК України (який в подальшому 31.08.2023 постановою слідчого перекваліфіковано на ч. 1 ст. 286 КК України та 30.11.2023 постановою слідчого перекваліфіковано на ч. 1 ст. 286-1 КК України) вбачається, що таке кримінальне провадження розпочато за повідомленням підприємств, установ, організацій та посадових осіб та будь-яких відомостей щодо ОСОБА_3 у графі «ПІБ потерпілого, заявника» у ньому не міститься (а.к.п.1). Крім цього, згідно наявних в матеріалах кримінального провадження рапортів працівників поліції вбачається, що повідомлення про настання ДТП 04.03.2023 о 00:30 год. надійшло від працівників закладів охорони здоров`я (а.к.п.2-4).

Таким чином, ОСОБА_3 не є заявником у вказаному кримінальному провадженні. На зазначену обставину також звернув увагу прокурор у судовому засіданні.

Перевіряючи наявність у ОСОБА_3 статусу потерпілого у вказаному провадженні, слідчий суддя виходить з положень ч.ч. 2, 7 ст. 55 КПК України, згідно якими права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Крім того, з матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР №0000085 від 04.03.2023 вбачається, що ОСОБА_3 у зазначеному кримінальному провадженні не є потерпілим, оскільки до слідчого з заявами про визнання потерпілим чи про залучення в якості потерпілого не звертався, відповідно слідчим не виносилась постанова про відмову у визнанні його потерпілим, яка підлягає оскарженню в порядку ст. 303 КПК України, за його згодою слідчим він також не визнавався потерпілим, оскільки були відсутні для цього правові підстави. При цьому, в матеріалах даного кримінального провадження міститься протокол допиту ОСОБА_3 в якості свідка від 22.03.2023 (а.к.п.95-97).

Також, перевіривши надані матеріали кримінального провадження, не вбачається обставин того, що ОСОБА_3 під час досудового розслідування звертався до слідчого із заявою про визнання його потерпілим, а також із клопотанням про проведення слідчих (розшукових) дій, за результатами розгляду якого йому було відмовлено у цьому.

Вказані обставини дають слідчому судді підстави вважати, що ОСОБА_3 в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 не набув процесуального статусу заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, який надав би йому право звертатись до слідчого судді із вказаною скаргою.

Таким чином, подана представником ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 скарга, слідчим суддею по суті не розглядається у зв`язку з тим, що він не є суб`єктом її оскарження, тому й підстави для перевірки викладених в ній доводів, відсутні.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 304 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка немає права подавати скаргу.

Згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України, після відкриття провадження за скаргою та за результатами її розгляду слідчий суддя може постановити ухвалу про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 2) скасування повідомлення про підозру; 3) зобов`язання припинити дію; 4) зобов`язання вчинити певну дію; 5) відмову у задоволенні скарги.

Аналіз наведених вище правових положень дає підстави дійти висновку, що рішення про повернення скарги може бути ухвалене лише на стадії вирішення питання про відкриття провадження, а рішення, передбачені ч. 2 ст. 307 КПК України, за наслідками розгляду скарги по суті.

Разом з цим, якщо після відкриття провадження буде встановлено, що воно відкрито за скаргою, поданою особою, яка не має права подавати скаргу до суду, слідчий суддя може постановити ухвалу про закриття відповідного провадження.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, що міститься в ухвалі від 19.02.2019 у справі № 569/17036/18, відповідно до якої, якщо після відкриття провадження буде встановлено, що його відкрито за скаргою, поданою особою, яка не має права подавати скаргу до суду, слідчий суддя може постановити ухвалу про закриття відповідного провадження.

За вказаних обставин, слідчий суддя дійшов висновку про те, що подана скарга представником ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 на постанову слідчого про закриття кримінального провадження №0000085 від 04.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України подана особою, яка не має права подавати скаргу до слідчого судді із вказаних ним питань, а відтак, провадження за поданою скаргою слід закрити.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Провадження за скаргою представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого про закриття кримінального провадження №0000085 від 04.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України закрити.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1