ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-о/821/1/24 Справа № 1-292/11 Категорія: нововиявлені обставини Головуючий у І інстанції Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_1
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,

за участю секретарки - ОСОБА_4 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

засудженого - ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси заяву прокурора ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_2 у кримінальному провадженні за заявою засудженого ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали апеляційного суду Черкаської обл. від 18.12.2012 р., -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Черкаського апеляційного суду перебувають матеріали провадження за заявою засудженого ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали апеляційного суду Черкаської обл. від 18.12.2012 р.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.11.2023 р. визначено склад колегії суддів: головуючий-суддя ОСОБА_1 , судді - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Як вбачається з матеріалів справи, вироком Золотоніського міськрайсуду Черкаської обл. від 15.08.2012 р. ОСОБА_6 засуджено за п. п. 1, 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 185 КК України до довічного позбавлення волі з конфіскацією всього майна, що належить йому на праві приватної власності.

Ухвалою апеляційного суду Черкаської області від 18.12.2012 р. цей вирок залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.12.2013 р. касаційну скаргу засудженого ОСОБА_6 залишено без задоволення, а вирок міськрайсуду та ухвалу апеляційного суду - без змін.

У своїй заяві за Вх. № 5247/23-Вх. від 31.05.2023 р. засуджений ОСОБА_6 порушує питання про необхідність перегляду ухвали апеляційного суду Черкаської області від 18.12.2012 р. за нововиявленими обставинами в сукупності з низкою нових доказів по справі та про зміну цієї ухвали, а саме, що стосується дій ОСОБА_6 , як слід розуміти його вимоги, та перекваліфікувати його дії на ч. 3 ст. 186, ч. 2 ст. 27 КК України.

В судовому засіданні 18.03.2024 р. прокурор ОСОБА_5 заявила відвід судді ОСОБА_2 з підстав того, що він неодноразово розглядав заяви засуджених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , який також засуджений цим вироком, про перегляд та ухвали апеляційного суду щодо останніх за нововиявленими обставинами з наведених в заяві ОСОБА_6 підстав, а воно стосується тих самих питань про перегляд за нововиявленими обставинами тієї ж ухвали апеляційного суду Черкаської області від 18.12.2012 р. і він давав оцінку доводам, які стосуються можливого порушення судом першої інстанції таємниці нарадчої кімнати.

Заслухавши прокурора ОСОБА_5 , засудженого ОСОБА_6 , який підтримав заяву прокурора ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_2 та просив її задовольнити, перевіривши матеріали кримінального провадження в межах заявленого відводу, апеляційний суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів провадження вбачається, що постановою Верховного Суду від 25.09.2023 р. скасовано і призначено новий судовий розгляд у суді апеляційної інстанції ухвали Черкаського апеляційного суду від 15.02.2023 р. (головуючий-суддя ОСОБА_2 , судді ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ), якою залишено без задоволення заяву засудженого ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали апеляційного суду Черкаської області від 18.12.2012 р. щодо ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених п. п. 1, 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187, ч. 2 ст. 263, ч. 2 ст. 185 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених п. п. 1, 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.

Необхідно зазначити, що відповідно до буквального змісту ч. 3 ст. 76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Апеляційний суд вважає необхідним відзначити, що в даному випадку переглядаються в апеляційному порядку різні провадження, проте вони стосуються одних і тих же осіб - засудженого ОСОБА_7 та засудженого ОСОБА_6 , та одних і тих же обставин. Зокрема, мова в цих провадженнях йде про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали апеляційного суду Черкаської області від 18.12.2012 р., якою залишено без змін обвинувальний вирок Золотоніського міськрайсуду Черкаської обл. від 15.08.2012 р. та про перегляд вироку Золотоніського міськрайсуду Черкаської обл. від 15.08.2012 р., також за нововиявленими обставинами.

Апеляційний суд переконаний у тому, що у судді ОСОБА_2 вже сформувалася думка і позиція у даному кримінальному провадженні, тому з метою недопущення будь-яких сумнівів в його неупередженості, заява прокурора про відвід судді підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у розгляді кримінального провадження за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Апеляційний суд встановив, що суддя ОСОБА_2 6.05.2016 р. в складі колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_2 , судді: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , розглядав заяву засудженого ОСОБА_7 про перегляд ухвали апеляційного суду Черкаської області від 18.12.2012 р. за нововиявленими обставинами, в якій останній вказував на порушення судом першої інстанції таємниці нарадчої кімнати при ухваленні вироку та за результатами апеляційного розгляду заяву засудженого ОСОБА_7 залишено без задоволення, а ухвалу апеляційного суду Черкаської області - без змін. В даному провадженні суддею ОСОБА_2 було винесено окрему думку щодо заявлених в заяві ОСОБА_7 вимог.

Згідно з ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до цінності 2 принципу «Неупередженість» Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. (далі - Бангалорські принципи), неупередженість є необхідною умовою належного виконання суддею своїх обов`язків.

В даному випадку апеляційний суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини щодо тлумачення понять «незалежний», «безсторонній» та щодо визначення критеріїв неупередженості (безсторонності): суб`єктивний та об`єктивний.

Як вказав Європейський суд з прав людини в рішенні по справі ««Агрокомплекс» проти України» (рішення від 06.10.2011 р., заява № 23465/03): «… незалежність та неупередженість судів, із об`єктивної точки зору, вимагає, щоб кожен окремий суддя був вільним від неналежного впливу».

У справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10.12.2009) Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24.02.1993, п. 27, 28 і 30 та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. The United Kingdom), рішення від 10.06.1996, п. 38).

Враховуючи викладене та вимоги п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, апеляційний суд вважає, що оскільки суддя ОСОБА_2 надавав оцінку певним обставинам, в тому числі щодо порушення таємниці нарадчої кімнати, які стосуються даного кримінального провадження, і таким чином він буде пов`язаний раніше висловленим ставленням до обставин справи, які будуть предметом судового розгляду, заявлений прокурором відвід судді підлягає задоволенню, з метою забезпечення відсутності будь-яких сумнівів у безсторонності судді, недопущення сумнівів в його неупередженості та об`єктивності при розгляді провадження.

Вирішуючи заяву прокурора, апеляційний суд наголошує, що сам по собі факт попередньої участі судді ОСОБА_2 у розгляді попередніх заяв засудженого ОСОБА_7 та іншої особи у цьому кримінальному провадженні щодо перегляду ухвалених відносно них рішень за нововиявленими обставинами, а також апеляційних скарг на рішення місцевих судів у таких провадженнях, не може бути підставою для відводу судді.

Однак враховуючи, що у провадженні з єдиним унікальним номером № 1-292/11 раніше суддею ОСОБА_2 заявлялись самовідводи, які були задоволені, приймаючи до уваги окремі положення Бангалорських принципів поведінки суддів, з метою уникнення будь-яких сумнівів в неупередженості суддів, апеляційний суд вважає необхідним задовольнити заявлений відвід судді.

Керуючись ст. ст. 75, 80 та 81 КПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву прокурора ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_2 у кримінальному провадженні за заявою засудженого ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали апеляційного суду Черкаської обл. від 18.12.2012 р. - задовольнити.

Кримінальне провадження за заявою засудженого ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали апеляційного суду Черкаської області від 18.12.2012 р. передати до відділу забезпечення діяльності судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду на повторний автоматизований розподіл для визначення іншого складу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді