Справа № 991/2362/24
Провадження 1-кс/991/2388/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2024 року м.Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно заяви про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, в якій він просив зобов`язати посадових осіб Національного антикорупційного бюро України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за його заявою від 19.03.2024 (вих.№19/03/2024-3) про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

В обґрунтування скарги зазначив, що ним 19.03.2024 на електронну скриньку Національного антикорупційного бюро України подано заяву про кримінальне правопорушення, однак відомості, викладені у вказаній заяві до ЄРДР не внесені та досудове розслідування не розпочато, у зв`язку з чим заявник звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України.

У прохальній частині скарги просив судовий розгляд здійснювати без участі заявника.

Розгляд скарги призначений на 28.03.2024, про що належним чином повідомлено учасників.

28.03.2024 у судове засідання учасники не з`явились, були повідомлені про розгляд належним чином.

Положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України встановлено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

За наведеного слідчий суддя визнав за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності уповноваженої особи, бездіяльність якої оскаржується, з огляду на належне повідомлення про розгляд скарги та за відсутності заявника скарги, з огляду на зазначене ним відповідне прохання в скарзі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, приходить до наступних висновків.

Встановлено, що головою громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_3 19.03.2024 подано заяву (вих.№19/03/2024-3) до Національного антикорупційного бюро України про можливе вчинення неправомірних дій ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , посадовими особами та працівниками Харківської обласної ради, Харківської обласної військової адміністрації, зокрема ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Дергачівської міської ради, зокрема ОСОБА_8 , Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України, Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Харківській області, зокрема ОСОБА_9 , які зловживаючи службовим становищем та перебуваючи у злочинній змові з керівництвом Консорціуму "БІЛДІНГ ГРУП" , засновниками якого виступають ТОВ "СПЕЦБУДМОНТАЖ-УКРАЇНА" , ТОВ "ІНДАСТРІАЛ БІЛДІНГ ГРУП" , ПП "БУДІВЕЛЬНА ФІРМА "ПРОМТЕКС" , ТОВ "ІНКАМ-БІЛДІНГ" , створили організовану злочинну групу, діяльність якої спрямована на розкрадання і привласнення бюджетних коштів, в тому числі коштів, що надходять за міжнародними та державними програмами, ухилення від сплати податків, легалізації грошових коштів, надання та отримання неправомірної вигоди. Окрім того заявником зазначено про те, що Консорціум "БІЛДІНГ ГРУП" , ТОВ "СПЕЦБУДМОНТАЖ-УКРАЇНА" , ТОВ "ІНДАСТРІАЛ БІЛДІНГ ГРУП" , ПП "БУДІВЕЛЬНА ФІРМА "ПРОМТЕКС" , ТОВ "ІНКАМ-БІЛДІНГ" , перебуваючи у злочинній змові з посадовими особами ДПС України, територіальних органів ДПС України, правоохоронних органів, іншими посадовими особами державних, контролюючих органів, маючи тісні зв`язки з юридичними, фізичними особами, всупереч діючому законодавству, незважаючи на збройну агресію з боку рф, реалізуючи злочинні схеми, зокрема ухилення від сплати податків, легалізація грошових коштів, використовують корупційні схеми з рядом банків. Отже в діях таких осіб наявні ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Вказана заява про кримінальне правопорушення від 19.03.2024 була надіслана заявником електронною поштою, з накладенням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО « НОН-СТОП », а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , на офіційну електронну пошту Національного антикорупційного бюро України ІНФОРМАЦІЯ_3.

Враховуючи, що відомості за вказаною заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були, заявник звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність, в порядку ч.1 ст.303 КПК України.

У той же час у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 19.03.2024 заявником зазначено серед адресатів, окрім Національного антикорупційного бюро України, Харківського територіального управління Національного антикорупційного бюро України та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, також Харківську обласну прокуратуру, Державне Бюро Розслідувань, ТУ ДБР в м.Полтава, ГСУ Національної поліції України, СУ ГУНП в Харківській області, Бюро економічної безпеки України, ТУ БЕБ у Полтавській області та інші державні органи. Всього заявником зазначено 96 адресатів.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст.306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Таким чином бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину) і саме такі фактичні дані мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Відповідно до вимог ч.ч.1-2 ст.33-1 КПК України: «Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті».

Положеннями ч.5 ст.216 КПК України визначено перелік кримінальних правопорушень, які підслідні детективам Національного антикорупційного бюро України.

Слід зауважити, що детективи Національного бюро здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-1, 368, 368-2, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, за наявності визначених умов.

Відповідно до ч.5 ст. 216 КПК України детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-1, 368, 368-2, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов:

1) злочин вчинено: Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України; державним службовцем, посада якого належить до категорії "А"; депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад; суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України "Про прокуратуру"; особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище; військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України; керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

2) розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину (якщо злочин вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

3) злочин, передбачений статтею 369, частиною першою статті 369-2 Кримінального кодексу України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 цієї частини.

З доданої до скарги заяви про кримінальне правопорушення вбачається, що заявником зазначено про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Із вказаного переліку лише ст.ст. 191, 209, 364, 368, 369 КК України є корупційними злочинами, підслідними детективам Національного антикорупційного бюро України, однак лише в тому разі якщо наявні умови, визначені пп.1-3 ч.5 ст. 216 КПК України. Вказана вимога визначена законодавцем як обов`язкова.

Однак, наявність таких умов в даному випадку слідчим суддею не встановлена.

Так, зазначені заявником у заяві від 19.03.2024 суб`єкти кримінальних правопорушень, а саме посадові особи та працівники Харківської обласної ради, Харківської обласної військової адміністрації, Дергачівської міської ради, Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України, Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Харківській області, не відповідають вимогам, передбаченим п.п.1-3 ч.5 ст.216 КПК України, адже службові особи державного органу, органу місцевого самоврядування (якщо вони не належать до переліку, наведеного у п.1 ч.5 ст.216 КПК України) можуть бути суб`єктом лише у разі, коли розмір предмета злочину або завданої ними шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину.

При цьому у тексті заяви голови ГО «НОН-СТОП» про злочин не вказано конкретних відомостей про розмір завданої шкоди. Однак законодавцем визначено чіткий поріг завданих збитків, після перетину якого злочин буде підслідним саме детективам Національного антикорупційного бюро України. Такі збитки мають перевищувати в п`ятсот і більше разів розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Зі змісту заяви про злочин не вбачається предмету злочину або завданої ним шкоди саме в такому розмірі.

До того ж у заяві відсутні відомості про те, що у статутних капіталах таких суб`єктів господарювання як Консорціум "БІЛДІНГ ГРУП" , ТОВ "СПЕЦБУДМОНТАЖ-УКРАЇНА" , ТОВ "ІНДАСТРІАЛ БІЛДІНГ ГРУП" , ПП "БУДІВЕЛЬНА ФІРМА "ПРОМТЕКС" , ТОВ "ІНКАМ-БІЛДІНГ" , є частка державної або комунальної власності, що перевищує 50 відсотків.

Окрім наведеного, у заяві відсутні і дані про те, що посадові особи Харківської обласної ради, а також підпорядкованих їй комунальних закладів належать до переліку, наведеного у п.1 ч.5 ст.216 КПК України, є посадовими особами місцевого самоврядування, посади яких віднесено до першої та другої категорій посад.

Поряд з цим заявник у заяві про кримінальне правопорушення зазначив про вчинення злочинів ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , проте жодних обставин вчинення таких злочинів не навів.

Отже із заяви голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 про злочин від 19.03.2024 вбачається, що вона не підслідна детективам НАБУ.

Відповідно до ч.ч. 2,6 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, дізнавач невідкладно у письмовій формі повідомляє керівника органу прокуратури про початок досудового розслідування, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

До того ж, досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності (п.5 ч.1 ст.3 КПК України).

Відповідно до вимог п.п.1 п.2 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджене наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року, до Реєстру вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п.4-5 ч.5 ст.214 КПК України.

Слідчий суддя також зазначає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у заяві (повідомленні) про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

В той же час, у змісті заяви про вчинення кримінального правопорушення не зазначені будь-які обставини, що вказували б на вчинення зазначеними у заяві від 19.03.2024 особами дій, які б містили ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

До того ж заява про кримінальні правопорушення від 19.03.2024 не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що б надавали підстави для кваліфікації відомостей, викладених в повідомленні саме за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Отже підстави для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Окрім того слід зауважити, що статтею 480 КПК України визначено перелік осіб щодо яких здійснюється особливий порядок кримінального провадження, в тому числі і щодо народного депутата України. Відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України, вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань Генеральним прокурором (особою, що виконує обов`язки Генерального прокурора) у порядку, встановленому цим Кодексом (ч.1 ст. 482-2 КПК України).

У той же час заявник, зазначаючи серед суб`єктів народних депутатів України, звернувся із заявою про кримінальні правопорушення від 19.032024 саме до Національного антикорупційного бюро України, всупереч наведених вище норм.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що з інформації, яка міститься у заяві скаржника, не вбачається наявності обов`язкових ознак (зокрема об`єктивної сторони) кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України, а тому вимоги скарги ОСОБА_3 не можуть бути задоволені.

Відповідно до вимог ч.ч.1-2 ст.22 КПК України: «Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч.1 ст.24 КПК України: «Кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч.ч.1,3 ст.26 КПК України: «Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом».

Зважаючи на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка може бути оскаржена до слідчого судді в порядку, передбаченому статтею 303 КПК України, в даному випадку не встановлена.

З урахуванням викладеного, підстави для зобов`язання уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України виконати вимоги ст.214 КПК України і внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР згідно заяви голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 від 19.03.2024 відсутні.

Керуючись статтями 9, 214, 216, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно заяви від 19.03.2024 (вих.№19/03/2024-3), відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1