Провадження №: 1-в/336/105/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянула клопотання ОСОБА_2 , від імені якої діє адвокат ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали Оріхівського районного суду Запорізької області по справі №323/564/20 від 20.02.2020, -

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 323/564/20 від 20.05.2020 про накладення арешту на все нерухоме майно боржника ОСОБА_2 ..

Клопотання мотивоване тим, що З єдиного реєстру прав власників нерухомого майна мені стало відомо про обтяження, арешт нерухомого майна, що був накладений виконавчою службою на підставі ухвали Оріхівського районного суду Запорізької області від 20.05.2020 року, справа № 323/564/20. Ухвалою Колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду від 08 вересня 2021 року апеляційну скаргу потерпілої залишено без задоволення, апеляційну скаргу захисника обвинуваченої задоволено частково, вирок Оріхівського районного суду Запорізької області від19квітня 2021року у відношенні мене за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, в частині вирішення цивільного позову скасовано та призначено новий розгляд у порядку цивільного судочинства. Вирок суду в частині вирішення процесуальних витрат змінити. Стягнуто з мене на користь держави витрати за проведення судових експертиз у розмірі 34630 (тридцять чотири тисячі шістсот тридцять) грн. 63 коп. В решті вирок залишено без змін.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 05.12.2023 року справа №323/2750/21 залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_4 до мене про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди.

Суддя, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до наступного висновку.

На підставі ч.5 ст.128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні урегульоване главою 17 Кримінального процесуального кодексу України.

Зокрема, відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 6 статті 170 ЦПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (ч.8 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судом встановлено, що ухвалою Оріхівського районного суду Запорізької області від 20.05.2020 року задоволено клопотання представника потерпілої ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про накладення арешту на майно обвинуваченої ОСОБА_2 , законних представників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 для забезпечення позову по кримінальному провадженню.

Накладений арешт на нерухоме та рухоме майно, яке належить на праві приватної власності обвинуваченій ОСОБА_2 , її законних представників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які мешкають за адресою: АДРЕСА_1 .

Вироком Оріхівського районного суду Запорізької області від 19.04.2021 року ОСОБА_2 визнано винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.128 КК України та призначено їй покарання із застосуванням положення ст.100 КК України у виді 120 годин громадських робіт. Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 солідарно на користь ОСОБА_4 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 743 885 гривень 80 копійок, моральної шкоди 500 000 грн. Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 солідарно на користь держави судові витрати за проведення судових експертиз в розмірі 34630 гривень 63 копійки.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 08.09.2021 року апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_4 залишено без задоволення. Апеляційну скаргу захисника обвинуваченої ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_8 задоволено частково. Вирок Оріхівського районного суду Запорізької області від 19 квітня 2021 року у відношенні ОСОБА_2 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, в частині вирішення цивільного позову скасовано та призначено новий розгляд у порядку цивільного судочинства. Вирок суду в частині вирішення процесуальних витрат змінений. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави витрати за проведення судових експертиз у розмірі 34630 (тридцять чотири тисячі шістсот тридцять) грн. 63 коп. В решті вирок залишений без змін.

11.10.2021 суддя Оріхівського районного суду Запорізької області прийняв позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та відкрив провадження у цивільній справі за цією позовною заявою.

Отже цивільний позов поданий в межах кримінального провадження було передано на новий розгляд у порядку цивільного судочинства та забезпечення якого було здійсненого шляхом накладення арешту на нерухоме та рухоме майно, відтак вказаний арешт не є заходом забезпечення кримінального провадження.

Із матеріалів клопотання встановлено, що заявником ставиться питання про скасування арешту майна, який накладено в межах цивільної справи №323/2750/21 про вжиття заходів забезпечення позову.

У випадку, якщо арешт на майно накладався в рамках цивільної справи для забезпечення позову заявник має право звернутися до суду з відповідним клопотанням в порядку цивільного судочинства про зняття арешту з майна.

Такі обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, з повідомленням сторін кримінального провадження, у строк, визначений ч. 2 ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню.

Керуючись ст.9, 21, 26, 98, 131-132, 170-174, 284, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 , від імені якої діє адвокат ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали Оріхівського районного суду Запорізької області по справі №323/564/20 від 20.02.2020 повернути особі, яка його подала.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Суддя ОСОБА_1