Провадження № 1-кс/761/9465/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

у с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань (далі - ДБР), щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

На обґрунтування скарги її ініціатор зазначив, що 05.04.2024 він звернувся до вказаного вище органу досудового розслідування з заявою про вчинення прокурорами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 та ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

Заява органом досудового розслідування отримана того ж дня, однак на день звернення зі скаргою до слідчого судді відомості за заявою адвоката ОСОБА_4 до ЄРДР не внесені.

Вважаючи викладене бездіяльністю посадових осіб ДБР, заявник просив зобов`язати уповноважену особу вказаного органу досудового розслідування внести відповідні відомості до ЄРДР.

У судове засідання заявник, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не прибув, просив розгляд справи проводити за його відсутності.

Враховуючи обмежені законом строки вирішення скарг зазначеної категорії, наявність документів, що дозволяють встановити необхідні обставини, слідчий суддя вважав за можливе провести розгляд скарги без участі заявника.

Слідчий ДБР ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення скарги, вказавши, що викладені заявником у заяві обставини вчинення кримінального правопорушення не утворюють склад за ч. 3 ст. 365 КК.

Слідчий суддя, заслухавши слідчого, дослідивши скаргу, долучені документи, дійшов висновку про таке.

Статтею 2 КПК визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень.

Реалізація вказаних завдань здійснюється з-поміж іншого шляхом забезпечення кожному громадянину права на звернення до уповноважених органів та осіб з метою захисту своїх порушених прав.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відповідно до п. 2 Розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затв. наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, тобто обставини, що є достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення.

Як вбачається зі скарги, адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах ОСОБА_5 , 05.04.2024 звернувся до ДБР із заявою про вчинення прокурорами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 та ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК.

Із змісту вказаної заяви вбачається, що прокурори Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які представляють державне обвинувачення у кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_5 , відкликали клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , чим, як вважає заявник, фактично визнали необґрунтованість висунутої останньому підозри, та всупереч процесуальному порядку звернулися до слідчого судді з новим клопотанням.

Вказані обставини, на думку адвоката ОСОБА_4 , свідчать про вчинення прокурорами ОСОБА_6 та ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК.

У силу ст. 1 КК завданням зазначеного нормативно-правового акту є правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням.

Для здійснення цього завдання Кримінальний Кодекс визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання наведеного завдання і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу.

До ЄРДР серед іншого вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені у ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Наведений висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17.06.2020, згідно з пунктом 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Таким чином, оцінка слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення у ньому інформації саме про кримінальне правопорушення є обов`язковим етапом реалізації визначених КК та КПК завдань.

У той же час, слідчий суддя бере до уваги, що обставини, на встановлені яких наполягає заявник, ініціюючи порушення кримінального провадження, спрямовані на з`ясування питання порушення стороною обвинувачення процесуального порядку звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу та обґрунтованість висунутої ОСОБА_5 підозри, тобто обставин, які підлягають встановленню саме слідчим суддею, судом за наслідками розгляду відповідної справи.

Крім того, кримінальний процесуальний закон надає учасникам кримінального провадження право оскаржити незаконні дії, бездіяльність чи рішення сторони обвинувачення під час досудового розслідування до слідчого судді, а у разі постановлення слідчим суддею рішення з яким одна зі сторін чи обидві сторони не погоджується - до суду апеляційної інстанції.

Можливість відкликання прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу передбачена ст. 185 КПК, отже, у відповідних діях прокурорів не вбачається ознак кримінального правопорушення, що виключає внесення відомостей до ЄРДР.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що у цьому випадку органом досудового розслідування не допущено бездіяльності, тому підстави для задоволення скарги відсутні.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 2, 214, 303, 304, 307, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката ОСОБА_4 від 05.04.2024 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1