Справа №523/5056/24
Провадження №1-кс/523/1025/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.03.2024 року

Слідчий суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 ОРУП № 1 ГУНП України в Одеській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Малодолинське Одеської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, безробітного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділенням відділення поліції №2 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000220 від 22.03.2024 за фактом умисного спричинення ОСОБА_7 тяжкого тілесного ушкодження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що 22.03.2024 приблизно о 16:45, у ОСОБА_6 , який перебував у приміщенні вбиральні одноповерхової будівлі психіатричного відділення №17 КНП «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» в АДРЕСА_2 , на ґрунті раптової неприязності до ОСОБА_7 , виник кримінально-протиправний намір, спрямований на умисне спричинення останньому тілесних ушкоджень.

Реалізуючи свій злочинний намір, агресивно налаштований ОСОБА_8 , у ході конфлікту з ОСОБА_7 , діючи умисно, з мотивів явної неповаги до охоронюваних законом цінностей життя та здоров`я людини, розуміючи протиправний характер своїх дій, з метою спричинення невизначеного обсягу тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , використовуючи ніж як знаряддя злочину, який у той час тримав у своїй правій руці, наніс вказаним ножем сім ударів по спині та один удар у живіт потерпілому ОСОБА_7 , тим самим заподіяв ОСОБА_7 множинні колото-різані рани спини і живота, серед яких на задній поверхні грудної клітини колото-різане проникаюче у плевральну порожнину поранення, яке призвело до гемопневмотораксу, а також у правій здухвинній області колото-різане поранення, проникаюче у черевну порожнину, що являються тяжкими тілесними ушкодженнями, тобто тілесними ушкодженнями, небезпечними для життя потерпілого у момент заподіяння.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без застосування розміру застави у відношенні ОСОБА_6 .

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, оскільки вважав мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими, пояснивши що зараз необхідне тримання під вартою для проведення експертизи щодо психічного стану підозрюваного.

Захисник заперечував проти клопотання та просив застосувати до його підзахисного міри медичного характеру.

Підозрюваний під час розгляду підтримав думку свого захисника, та просив не заперечував проти лікування.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, допитавши підозрюваного, а також вислухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

ОСОБА_6 повідомлено про підозру ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, окрім визнавальних свідчень самого підозрюваного, повністю підтверджується зібраними у ході проведення досудового розслідування доказами, а саме:

?протоколом оглядом місця події від 22.03.2024, об`єктом якого являється приміщенні коридору та вбиральні відділення № 17 КНП «Одеський обласний медичний центр психологічного здоров`я», за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено: 2 змиви з слідами речовини бурого кольору з підлоги приміщення вбиральні, предмет ззовні схожий на складний ніж зі слідами речовини бурого кольору на лезі, а також синтетичну куртку чорного кольору, светр блакитного кольору та футболку чоловічу білого кольору зі слідами речовини бурого кольору, на яких попередньо видно щонайменше 5 пошкоджень на задній поверхні вказаних речей;

?протоколом затримання в порядку статті 208 КПК України ОСОБА_6 , під час обшуку якого вилучено: штани чорного кольору з сірими смугами та написом «Motorsport», футболку чорного кольору, куртку чорного кольору з сірими та білими смугами та написом «Motorsport»;

?протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які перебували на чергуванні у відділенні №17 КНП «ООМЦПЗ» ООР та являються очевидцями події кримінального правопорушення;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_12 (сина підозроюваного ОСОБА_6 ), якій син розповів по телефону про нанесення знайомому тілесних ушкоджень у психіатричній лікарні.

?протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , який пояснив, що ОСОБА_12 поводив себе агресивно. 22.03.2024 перебуваючи у приміщенні туалету відділення №17 КНП «ООМЦПЗ» ООР раптово дістав ніж та наніс тілесні ушкодження.

Так, в ході проведення досудового слідства встановлено, що ОСОБА_6 може:

1. Переховуватись від органів досудового розслідування та суду, у зв`язку із тим, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, на утриманні неповнолітніх дітей не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків за місцем проживання, крім того, останній підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання від 5 (п`яти) до 8-ми (восьми) років позбавлення волі, тому є підстави вважати, що підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від органу досудового розслідування та в подальшому від суду.

Вказане свідчить про наявність ризику передбаченого ч.1 п.1 ст.177 КПК України.

Стосовно вказаного ризику (як підстави застосування запобіжного заходу, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК), слід зауважити, що застосування запобіжного заходу, який оптимально відповідає конкретним обставинам кримінального провадження, багато у чому визначається характером (властивостями вчиненого злочину), одним з важливіших серед яких є тяжкість пред`явленого обвинувачення. Необхідність врахування даного фактору зумовлена тим, що залежно від неї (тяжкості) залежить покарання, яке обвинувачений зобов`язаний буде понести (у разі визнання його винним). Зокрема, у п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України прямо вказано, що при оцінці відповідних ризиків (перелічених у ч. 1 ст. 177 КПК) слід враховувати й, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною в інкримінованому правопорушенні. Подібна орієнтація законодавців та правозастосувачів зустрічається й у міжнародному праві. Так, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, вчинений підозрюваним/обвинуваченим. Тобто, чим більш сувора санкція передбачена за злочин, інкримінований підозрюваному/обвинуваченому, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.

2. Незаконно впливати на свідків та потерпілих, у зв`язку із тим, що ОСОБА_6 особисто знайомий з потерпілим ОСОБА_7 , так як одночасно перебував на лікуванні в медичному закладі КНП «ООМЦПЗ» ООР, крім того, знає свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які працюють у відділенні №17 де підозрюваний неодноразово проходив лікування. На теперішній час, свідки та потерпілі допитані лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак, під впливом підозрюваного можуть змінити показання в залі судового засідання, оскільки підозрюваний знає їх особисто та може незаконно на них впливати.

Це підтверджує існування ризику, зазначеного у п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

3. Вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на негативну репутацію підозрюваного, відсутністю самокерованої правослухняної поведінки, схильність до агресії стосовно оточуючих.

Вказане свідчить про наявність ризику передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Вказані обставини окрім клопотання підтверджуються іншими матеріалами провадження.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991).

Слідчий суддя вважає, що прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, та з урахуванням сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру вміненого ОСОБА_6 діяння та одночасної потереби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, єдиним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обставин які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України - не має.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991).

Таким чином, на підставі наданих слідчому судді матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, слідчий суддя обґрунтовано вважає, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного.

Крім того, з урахуванням обставин вчиненого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає можливим не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки згідно ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, пов`язаного із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я особи.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 ОРУП № 1 ГУНП України в Одеській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеській слідчий ізолятор» відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тривання під вартою в Державній установі «Одеській слідчий ізолятор» строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) діб.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 21.05.2024 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1