Справа № 646/1720/24
Провадження № 1-кс/646/496/2024
УХВАЛА

іменем України

26.02.2024 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

та заявника ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Харкові в режимі відеоконференції скаргу (клопотання) ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою (клопотанням) в порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги (клопотання) ОСОБА_4 посилається на те, що він звернувся до прокурора із заявою про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 384 КК України. Прокурор зобов`язаний був відреагувати на його заяву і провести відповідні дії, натомість йому було відмовлено через те, що суд повинен у ході судового розгляду виявити порушення і провести відповідні дії. Посилаючись на положення ст. 303 КПК України просив зобов`язати Слобідську окружну прокуратуру м. Харкова розглянути його заяву та дати обґрунтовану відповідь.

Заявник в судове засідання підтримав заявлені вимоги у повному обсязі, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у скарзі (клопотанні). Просив зобов`язати керівника Слобідської окружної прокуратури м. Харкова внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що можуть свідчити про ознаки відповідного кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування за його заявою про вчинення кримінального правопорушення та направити йому копію витягу з ЄРДР.

Прокурор під час розгляду скарги (клопотання) просив відмовити у її задоволення, посилаючись на її безпідставність та необґрунтованість. Вказав, що 18.01.2024 року до Генеральної прокуратури України надійшла заява ОСОБА_4 , яка була скерована до Слобідської окружної прокуратури м. Харкова. Вказане звернення не містить достатніх та конкретних даних чи відомостей, що можуть свідчити про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Вислухавши заявника, прокурора, вивчивши скаргу та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як встановлено під час розгляду скарги (клопотання), 18.01.2024 року ОСОБА_4 звернувся до Генеральної прокуратури України із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яка була скерована для розгляду до Слобідської окружної прокуратури м. Харкова.

Зі змісту долученої до матеріалів заяви про вчинення кримінального правопорушення від 08.01.2024 року вбачається, що ОСОБА_4 фактично просив вжити якихось заходів і вплинути на розгляд його заяви органами досудового розслідування для забезпечення його прав та інтересів як громадянина України.

Слідчим суддею місцевого суду розглядаються скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування (ч. ч. 1, 2 ст. 306 КПК України).

Згідно положень ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР є наявність заяви чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, а підставою кримінальної відповідальності, згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 КК України є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Згідно положень ст. ст. 2, 214 КПК України, у заяві про вчинення кримінального правопорушення мають бути зазначені об`єктивні дані, які свідчать про ознаки кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а саме фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), які мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Як встановлено зі зміст заяви ОСОБА_4 від 08.01.2024 року, скаржник підозрює у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 , яка дала, на його думку, неправдиві покази в якості потерпілої під час судового розгляду у кримінальному провадженні за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Слідчий суддя вважає, що доводи ОСОБА_4 , викладені у вказаній заяві, не підтверджуються належними та допустимими доказами і є лише його припущеннями, які ґрунтуються лише на суб`єктивному уявленні щодо правомірності дій ОСОБА_5 , власному аналізі та баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність. По суті заява про вчинення кримінального правопорушення містить лише суб`єктивний виклад обставин та не містить відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони кримінального правопорушення. При цьому, об`єктивних обставин, які б підтвердили чи свідчили про вчинення вказаною особою кримінального правопорушення, заявником не наведено, а викладені відомості щодо кримінального правопорушення є лише припущенням скаржника.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів ст. 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за ст. 214 КПК України), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в ст. 2 КПК України.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що як вбачається з матеріалів заяви, ОСОБА_4 є обвинуваченим у кримінальному провадженні, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України. Повну оцінку доказів в кримінальному провадженні, як кожному окремо так і їх сукупності, повинен надати суд.

Суд не повинен надавати проміжну оцінку доказів, а сторона захисту на даній стадії розгляду кримінального провадження, може висловлювати лише свої припущення, в тому числі щодо належності та допустимості доказів.

Оцінка доказів, а саме, оцінка пояснень потерпілого, яка була допитана в судовому засіданні, надається в нарадчій кімнаті судом, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, зокрема кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Таким чином, оскільки заява ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення від 08.01.2024 року не містить достатніх та конкретних даних чи відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що невнесення посадовою особою Слобідської окружної прокуратури м. Харкова відомостей за його заявою від 08.01.2024 року не є протиправним, а тому у задоволенні скарги (клопотання) належить відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-308, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні скарги (клопотання) ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя