Ружинський районний суд Житомирської області
Справа № 291/403/24
Ружинський районний суд Житомирської області
В И Р О К
І м е н е м У к р а ї н и
Ружинський районний суд Житомирської області у складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
уродженця с. Зарудинці, Ружинського району, Житомирської області,
українця, громадянин України, не працюючого, зареєстрованого
та проживаючого за адресою:
депутатом та особою з інвалідністю не являється, раніше несудимого,
ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 337 КК України, -
Згідно статті 181 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», під час дії воєнного стану призовні комісії утворюються для розгляду питань щодо взяття осіб на військовий облік військовозобов`язаних або виключення з військового обліку.
Відповідно до статті 33 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», військовий облік усіх призовників і військовозобов`язаних ведеться за місцем їх проживання і відповідно до обсягу та деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний. Військовий облік військовозобов`язаних та резервістів за призначенням поділяється на загальний і спеціальний.
Згідно статті 34 цього закону, персонально-якісний облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.
На загальному військовому обліку перебувають військовозобов`язані, які не заброньовані на період мобілізації та на воєнний час (стаття 35 Закону).
Відповідно до пункту 2 Порядку організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року № 1487, військовий облік є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави.
Військовий облік поділяється на облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів, з урахуванням обсягу та деталізації - на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний (п. 16 Порядку).
Відповідно до пункту 18 вказаної постанови взяттю на військовий облік військовозобов`язаних підлягають громадяни, придатні за станом здоров`я до проходження військової служби в мирний або воєнний час, які не досягай граничного віку перебування в запасі Збройних Сил та особи, які досягай граничного віку (27 років) перебування на військовому обліку призовників. Взяття громадян на персонально-первинний та персональний військовий облік, а також їх виключення з такого обліку здійснюється лише після взяття (зняття, виключення) зазначених громадян на військовий облік (з військового обліку) у відповідних територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки.
Так, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи особою, яка згідно ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», підлягає взяттю на військовий облік військовозобов`язаних у територіальних центрах комплектування та соціальної НОМЕР_2 , ухилився від військового обліку після попередження, зробленого відповідним керівником ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідним керівником ІНФОРМАЦІЯ_3 , 13.03.2024, особисто військовозобов`язаному ОСОБА_3 , вручено попередження про його ухилення від військового обліку військовозобов`язаних, а також те, що в його діях вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 337 КК України в частині, що стосується ухилення від військового обліку.
Також, ОСОБА_3 , попереджений про те, що у разі неприбуття до ІНФОРМАЦІЯ_4 у термін до 14.03.2024 для взяття на військовий облік військовозобов`язаних та отримання військово-облікових документів, ІНФОРМАЦІЯ_3 буде звертатись до слідчих органів досудового розслідування.
ОСОБА_3 , особисто ознайомився із змістом даного попередження від 13.03.2024 про необхідність прибуття 14.03.2024 до ІНФОРМАЦІЯ_3 та поставив свій підпис про ознайомлення.
Незважаючи на свою обізнаність в обов`язку громадянина України проходити службу в лавах Збройних сил України, ОСОБА_3 , діючи умисно, всупереч вимог ст. 65 Конституції України, Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», з метою ухилення військовозобов`язаного від військового обліку, будучи особисто ознайомленим про кримінальну відповідальність за ухилення військовозобов`язаного від військового обліку, та належним чином повідомленим про час та місце прибуття за викликом, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та свідомо бажаючи їх настання, реалізуючи протиправний умисел, спрямований на ухилення від військового обліку, без поважних на те причин не прибув 14.03.2024, та в подальшому до ІНФОРМАЦІЯ_3 , про причини своєї неявки не повідомив.
Тим самим, ОСОБА_3 , ухилився від військового обліку після попередження, зробленого відповідним керівником територіального центру комплектування та соціальної підтримки.
Своїми умисними діями, які виразились в ухиленні військовозобов`язаного від військового обліку після попередження, зробленого відповідним керівником ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 337 КК України.
Обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 , в порядку ст. 302 КПК України, надійшов до суду з клопотанням прокурора про його розгляд у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні.
Всі вищенаведені обставини не оспорюються учасниками судового провадження.
Відповідно до положень ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 337 КК України відносяться до кримінальних проступків.
Як зазначено у ч. 2, 3 ст. 381 КПК України, суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта. Спрощене провадження щодо кримінальних проступків здійснюється згідно із загальними правилами судового провадження, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цього параграфа.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 382 КПК України суд у п`ятиденний строк з дня отримання обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку, а в разі затримання особи у порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298-2 цього Кодексу, невідкладно вивчає його та додані до нього матеріали і ухвалює вирок. Вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному цим Кодексом, та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.
До обвинувального акту з клопотанням про його розгляд у спрощеному провадженні прокурором додані:
- письмова заява обвинуваченого ОСОБА_3 , складена в присутності його захисника ОСОБА_4 , щодо беззаперечного визнання своєї винуватості у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 337 КК України, згода із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з ч.2 ст. 302 КПК України та згода на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні;
- матеріали досудового розслідування в 1 томі на 83 арк., в тому числі документи, що засвідчують беззаперечне визнання обвинуваченим своєї винуватості.
Отже, учасникам судового провадження роз`яснено зміст встановлених досудовим розслідуванням обставин, а також те, що у разі надання згоди на розгляд обвинувального акту у спрощеному порядку, вони будуть позбавлені права оскаржувати вирок в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.
Враховуючи наведене, суд вважає за можливе розглянути обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження.
Вивчивши обвинувальний акт, додані до нього матеріали кримінального провадження, суд ухвалює вирок.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку про доведеність вини обвинуваченого ОСОБА_3 у вчиненні даного кримінального проступку за встановлених органом досудового розслідування обставин, які не оспорюються учасниками судового провадження, та умисні дії його кваліфікує за ч. 1 ст. 337 КК України, як ухилення військовозобов`язаного від військового обліку після попередження, зробленого відповідним керівником територіального центру комплектування та соціальної підтримки.
Обираючи вид та міру покарання, суд враховує особу обвинуваченого та обставини, що пом`якшують і обтяжують покарання.
В якості пом`якшуючих обставин, відповідно до вимог ст. 66 КК України, суд встановлює щире каяття обвинуваченого та активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 67 КК України, обтяжуючих покарання обвинуваченого обставин судом не встановлено.
Зважаючи на положення ч. 2 ст. 50 КК України, якою встановлено, що покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень, на положення статті 65 КК України та обираючи обвинуваченому вид і міру покарання, суд враховує дані про особу обвинуваченого, а саме те, що ОСОБА_3 раніше не судимий, по місцю проживання характеризується з позитивної сторони, на обліку у лікаря психіатра та у лікаря нарколога не перебуває, не працює, враховуючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке є кримінальним проступком, особливості й обставини вчинення: форму вини, мотив і мету, спосіб, стадію вчинення, характер і ступінь тяжкості наслідків, що настали, поведінку під час та після вчинення протиправних дій, та вважає за необхідне призначити покарання в межах санкції ч. 1 ст. 337 КК України у виді штрафу, оскільки зазначене покарання буде необхідним та достатнім для його виправлення та попередження нових злочинів (кримінальних проступків).
Підстав для застосування ст. 69 КК України судом не вбачається.
Запобіжний захід обвинуваченому у кримінальному провадженні не обирався.
Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлений.
Процесуальні витрати по справі відсутні.
Питання про долю речових доказів необхідно вирішити у відповідності з вимогами ст. 100 КПК України.
Керуючись ст. ст. 12, 65-67, 337 КК України, ст. ст. 107, 369, 370, 373-374, 381, 382,395 КПК України, -
ОСОБА_3 , визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 337 КК України і призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі 300 (триста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 5 100 (п`ять тисяч сто) гривень.
Запобіжний захід обвинуваченому - не обирати.
Речові докази: оригінал попередження про кримінальну відповідальність від 13.03.2024 видане під підпис ОСОБА_3 , жителю с.Зарудинці; 2 розписки виписані 11.03.2024, 13.03.2024 в отриманні повісток ОСОБА_3 - залишити зберігати в матеріалах кримінального провадження
Вирок за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку може бути оскаржений в апеляційному порядку з урахуванням особливостей, передбачених статтею 394 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 394 КПК України вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статтями 381 та 382 цього Кодексу, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок може бути може бути оскаржений до Житомирського апеляційного суду через Ружинський районний суд Житомирської області протягом тридцяти днів з дня отримання його копії стороною кримінального провадження.

Суддя ОСОБА_1 .