СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3135/24
ун. № 759/9244/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 ,подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.03.2024 за № 0000931, про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з повною середньою освітою, який офіційно не працює, не одружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , згідно ст. 89 КК України не судимий, зі слів має на утриманні мати, яка є особою пенсійного віку, якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

06.05.2024 року до слідчого судді Святошинького районного суду надійшло клопотання старшого слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 ,подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.03.2024 за № 0000931, про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування тобто до 13.06.2024 включно.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві знаходиться кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000931 від 12.03.2024, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

13.03.2024, ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

13.03.2024, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

14.03.2024, слідчим суддею Святошинського районного суду м. Києва, підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 11.05.2024 включно.

Керівником Святошинської окружної прокуратури міста Києва, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні було продовжено до трьох місяців, тобто до 13.06.2024 року.

Беручи до уваги те, що термін перебування підозрюваного ОСОБА_4 під вартою у даному кримінальному провадженні закінчується 11.05.2024 року включно, однак закінчити розслідування у встановлений законом строк не видається за можливе внаслідок складності провадження, оскільки на даний час не завершені раніше призначені експертизи, зокрема: судово-медична експертиза, стосовно встановлення причини смерті ОСОБА_7 , комплексна психолого-психіатрична експертиза відносно підозрюваного ОСОБА_4 , молекулярно-генетичні експертизи по речовим доказам, крім цього не виконані вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України.

Метою продовження запобіжного заходу ОСОБА_4 згідно частини першої статті 177 КПК України, є забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив суд продовжити строк тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Захисник ОСОБА_5 , думку якого підтримав підозрюваний ОСОБА_4 , заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, посилаючись на те що підозра не обгрунтована, докази на підтвердження вини ОСОБА_4 відсутні, ризики зазначені прокурором недоведені та необґрунтовані. Захисник зазначив, що ОСОБА_4 має мати пенсіонерку, малолітню дитину на утриманні, має постійне місце проживання та реєстрації. Просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши доводи та пояснення підозрюваного, доводи захисників, прокурора, дослідивши подані матеріали, дійшов до наступного висновку.

В ході судового розгляду встановлено, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві знаходиться кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000931 від 12.03.2024, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

13.03.2024, ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

13.03.2024, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

14.03.2024, слідчим суддею Святошинського районного суду м. Києва, підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 11.05.2024 включно.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами огляду місця події від 12.03.2024, протоколом огляду трупу від 12.03.2024, протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, протоколом допиту свідку ОСОБА_8 , протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_8 , повідомленням ОСОБА_4 про підозру у вчиненні злочину, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Закінчити розслідування у встановлений законом строк не видається за можливе внаслідок складності провадження, оскільки на даний час не завершені раніше призначені експертизи, зокрема: судово-медична експертиза, стосовно встановлення причини смерті ОСОБА_7 , комплексна психолого-психіатрична експертиза відносно підозрюваного ОСОБА_4 , молекулярно-генетичні експертизи по речовим доказам, крім цього не виконані вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України.

Керівником Святошинської окружної прокуратури міста Києва, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні було продовжено до трьох місяців, тобто до 13.06.2024 року.

Згідно вимог ст. 197, ст. 199 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів. Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У відповідності до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження; серед інших ними є запобіжні заходи.

У ст. 177 КПК України визначено мету та підстави застосування запобіжних заходів, які є виключними, а ст. 178 КПК України визначено також обставини, наявність яких суд зобов`язаний оцінити при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про продовження підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя вважає, що прокурором та доказами, які містяться в матеріалах клопотання, доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. При цьому слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990р., «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994р., що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішення у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984р.).

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства на момент продовження запобіжного заходу наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зникла, а саме у випадку звільнення ОСОБА_4 з-під варти останній може вчинити спроби:

-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

-незаконно впливати на свідків;

-вчинити інше кримінальне правопорушення.

Про наявність перелічених вище ризиків свідчить наступне:

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке згідно ст. 12 КК України, відносяться до категорії особливо тяжкого злочину. Тобто враховуючи міру покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винуватим, ця обставина вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання підозрюваний може вчинити спробу переховування. Крім того, згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на всій території України від 24 лютого 2022 року, введений воєнний, який в подальшому було неодноразово продовжено та який діє по сьогоднішній день. Тобто ОСОБА_4 , користуючись ситуацією в країні, знаходячись на волі буде мати змогу переховуватися від органів досудового розслідування, зокрема, в місцях постійного проведення бойових дій або місцях непідконтрольних органам державної влади України.

Перебуваючи не під вартою, підозрюваний ОСОБА_4 може чинити спроби незаконного впливу на свідків.

Так, ОСОБА_4 раніше знайомий з свідком у кримінальному провадженні, тому перебуваючи на волі, останній з метою зміни чи взагалі відмови від дачі показів та уникнення від кримінальної відповідальності може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні. Разом з тим, злочин в якому на теперішній час підозрюється ОСОБА_4 він вчинив відносно свого знайомого. Тобто у випадку незастосування відносно підозрюваного такого запобіжного заходу як тримання під вартою, останній у повсякденному житті може зустрічатись зі свідками та чинити на останніх незаконний вплив. Оскільки злочин, в якому на даний момент підозрюється ОСОБА_4 є насильницьким тому є підстави вважати, що останній може здійснювати вплив на вказаних свідків в тому числі шляхом залякування, примусу, погроз або застосування насильства з метою зміни або ненадання ними викривальних показань щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

У випадку не застосування саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою - факт перебування підозрюваного на волі вже буде впливати як на свідків так і на потерпілу, бо буде свідчити про те, що після таких злочинних дій можна уникнути відповідальності і далі вести звичайне життя.

Також є підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, останній офіційно не одружений, не працюючий, на утриманні дітей не має, підозрюється у вчиненні насильницького злочину тобто в підозрюваного фактично відсутні міцні соціальні зв`язки, які б як важелі впливу могли утримати останнього від вчинення інших злочинів. Разом з тим, враховуючи обставини вчиненого злочину, характер, кількість та локалізацію спричинених тілесних ушкоджень, підозрюваний ОСОБА_4 не може своє життя вписувати в рамки правил поведінки у суспільстві, не порушуючи при цьому прав оточуючих громадян і має схильність до таких дій. У разі не застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, можна дійти висновку, що останній в подальшому може вчиняти кримінальні правопорушення.

При вирішенні клопотання прокурора, згідно ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, що підозрюваний раніше не судимий, не одружений, офіційно не працює, має постійне місце реєстрації та проживання.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 17 листа № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013р., розумність тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

З огляду на викладене, враховуючи, що прокурором доведено, що ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати, вони не зменшились, застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання вказаним ризикам, а також, що існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 в межах строків досудового розслідування є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні злочину який вчинений із застосуванням насильства.

Керуючись ст. ст. 40, 131-132, 176-178, 181, 183-184, 193 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування тобто до 13.06.2024 включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому та прокурору, а також надіслати до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголосити 08.05.2024 о 15 год. 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1