Справа № 464/6593/23
пр.№ 1-кс/464/468/24
02 квітня 2024 року м.Львів
Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про скасування арешту майна,
До Сихівського районного суду м.Львова надійшло клопотання ЛКП «ЛЬВІВЕЛЕКТРОТРАНС» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Сихівського районного суд м.Львова від 04 жовтня 2023 року на тролейбус «ЛАЗ Е183Д1» р.н.103, покликаючись, що потреба у накладенні арешту відпала у зв`язку з проведення слідчого експерименту та здійсненням усіх дій, необхідних для встановлення обставин отримання травми потерпілою, технічного стану транспортного засобу та причин ДТП.
У судове засідання учасники процесу не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про час та місце проведення засідання; прокурором подано заяву з проханням розглянути клопотання у його відсутності із запереченням щодо задоволення поданого клопотання з підстав тривання досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, де на даний час проводиться судова автотехнічна експертиза механізму і обставин розвитку дорожньо-транспортної пригоди (лист про скерування постанови слідчого для організації її виконання від 07.03.24.), в залежності від наслідків проведення якої може виникнути необхідність у проведенні інших слідчих дій.
Відповідно до положень ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється.
Дослідивши матеріали клопотання з наданими процесуальним прокурором документами, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до положень ст.131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно із ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч.1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Виходячи із викладеного, КПК України пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна лише у випадку доведення ініціатором клопотанням того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, із долученням відповідних доказів на підтвердження свого клопотання та доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.
Слідчим суддею установлено, що у даному кримінальному провадженні слідчим призначено судову автотехнічну експертизу механізму і обставин розвитку ДТП, у зв`язку з чим матеріали кримінального провадження 07 березня 2024 року з відповідною постановою скеровані до Львівського НДІСЕ.
На день розгляду клопотання судом вказана експертиза не проведена.
Аналізуючи матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершено, по справі призначено експертизу, за наслідками провдеення якої може виникнути необхіжність у проведенні додаткових слідчих дій, тому на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.
Указане вище спростовує покликання власника майна на відутність потреб у застосуванні такого заходу.
У подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження не відпала потреба, а наявні обмеження щодо володіння, користування та розпорядження майном є співмірним з потребами кримінального провадження. На переконання слідчого судді скасування арешту майна може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити дієвості такого провадження та виконанню завдань, визначених ст.2 КПК України, відтак подане клопотання є передчасним.
Оскільки підстав для скасування арешту на майно не встановлено, а тому у поданому клопотанні слід відмовити.
Керуючись ст.ст.174, 309, 369-372, 532 КПК України,
п о с т а н о в и в:
відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.
Відповідно до ст.309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_3