Номер провадження № 1-кс/243/123/2024
Номер справи № 243/908/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2024 року м. Слов`янськ

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 ,

за участю:

- секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

- прокурора ОСОБА_3 ,

- підозрюваного ОСОБА_4 ,

- захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує функціонування електронного судочинства в Україні, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, продовженням строку дії воєнного стану в Україні, відповідно до Рішення зборів суддів Слов`янського міськрайонного суду Донецької області № 6 від 05 травня 2022 року поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі Наказу № 29-к «Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області» від 10 травня 2022 року, Клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування за № 0000132, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді «тримання під вартою» відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Билбасівка Слов`янського району Донецької області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 27 травня 2020 року Слов`янським міськрайонним судом Донецької області за ст.ст. 185 ч. 3, 71 ч. 1 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк три роки п`ять місяців, звільнений 13 липня 2023 року по відбуттю строку покарання,

В С Т А Н О В И Л А:

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернувся слідчий СВ Відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області лейтенант поліції ОСОБА_6 , з Клопотанням, узгодженим з прокурором Слов`янської окружної прокуратури Донецької області, за матеріалами досудового розслідуванняза № 0000132, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді «тримання під вартою» відносно ОСОБА_4 .

Клопотання із додатками відповідає вимогам, передбаченим ст. 184 КПК України.

Згідно з Клопотанням, досудовим розслідуванням встановлено, що На підставі Указу Президента України «Про введення воєнного стану в України» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який в подальшому продовжено.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 06 листопада 2023 року № 734/2023, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 08 листопада 2023 року

№ 3429-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за вчинення корисливих злочинів, знову вчинив злочин проти власності за наступних обставин.

На початку січня 2024 року в ранковий час доби, більш точної дати та часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прийшов за місцем мешкання ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 , де запропонував ОСОБА_8 проникнути на територію домоволодіння, яке розташовується за адресою: АДРЕСА_2 , з метою викрадення чужого майна. В цей час у них виник єдиний злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна з території домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

В цей же день в вечірню пору доби, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 підійшли до території домоволодіння, яке розташовується за адресою: АДРЕСА_2 , з метою таємного викрадення майна з вищевказаного домоволодіння.

Перебуваючи у вищевказаному місці, у вищевказаний час, ОСОБА_4 , повторно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 , реалізуючи свій протиправний, корисливий, злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, будучи достовірно обізнаним про введення на території України воєнного стану, діючи таємно, умисно, протиправно, усвідомлюючи, що навколо немає сторонніх осіб, які могли б запобігти довести їхні протиправні дії до кінця, розуміючи, що посягають на чужу власність, на яку не мають ніякого права, передбачаючи спричинення майнової шкоди і бажаючи завдати таку шкоду, керуючись корисливим мотивом та корисливою метою, розуміючи протиправний характер своїх дій, через хвіртку проникли на огороджену територію домоволодіння, яка розташовується за адресою: АДРЕСА_2 , підійшовши до будинку, ОСОБА_4 шляхом віджиму відкрив пластикове вікно, після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_8 через вікно проникли до приміщення будинку, що є житлом, звідки ОСОБА_4 умисно, таємно, повторно, за передньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 викрав наступне майно:

- пральну машинку торгової марки «SAMSUNG» моделі «WF0500NYW» в корпусі білого кольору, вартістю 5466,67 грн.;

- телевізор плазмовий торгової марки «SAMSUNG» моделі «PS43F4900AK» в корпусі сірого кольору, вартістю 3185, 00 грн.;

- холодильник торгової марки «ERGO» моделі «MR-125» в корпусі білого кольору, вартістю 6166, 67 грн.;

- мультиварку торгової марки «DELFA» моделі «DMC-50H4» у корпусі сірого кольору, вартістю 536,83 грн.;

Після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_8 завантажили викрадене майно до візку та місце вчинення злочину покинули, а викраденим майном розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілій у кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матеріальну шкоду на суму 15355 гривень 17 копійок.

12 лютого 2024 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

Слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань № 4» на строк 60 (шістдесят) днів.

У судовому засіданні прокурор підтримала Клопотання слідчого та просить обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки має постійне місце мешкання, доглядає за бабусею, просить обрати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту .

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки ОСОБА_4 має постійне місце мешкання, доглядає за бабусею, просить обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту. Також зазначив, що ОСОБА_4 не може впливати на свідків, оскільки це припущення прокурора.

Вислухавши пояснення сторін кримінального провадження та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, додані до Клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчим суддею встановлено наступне.

Так, відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_10 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: Протоколами огляду місця події, Допитом потерпілого ОСОБА_9 , Допитами свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , Протоколами впізнання, Висновком судової товарознавчої експертизи, Допитами та слідчими експериментами за участю підозрюваних ОСОБА_8 та ОСОБА_4 .

Надаючи оцінку доводами сторони захисту слідчий суддя зазначає, що висловлені сумніви та заперечення щодо представлених стороною обвинувачення доказів безсумнівно підлягають ретельній перевірці як під час проведення досудового розслідування, так за умови складення обвинувального акта судового розгляду, разом з тим на сьогодні слідчий суддя повинен їх розглянути лише в рамках прийняття рішення про наявність обґрунтованості підозри, яка повинна бути розцінена лише з точки зору стороннього об`єктивного спостерігача.

На думку слідчого судді представлені стороною обвинувачення процесуальні документи та їх зміст при їх огляді саме за вказаним критерієм не викликають явних та очевидних сумнівів щодо їх незаконності.

З огляду на викладене, слід дійти до висновку, що саме за критерієм оцінки «з точки зору стороннього об`єктивного спостерігача» представлені стороною обвинувачення докази дають можливість на сьогодні вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, з проникненням у житло, в умовах воєнного стану.

Наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

При цьому, слід дійти до висновку, що саме за критерієм оцінки «з точки зору стороннього об`єктивного спостерігача» представлені стороною обвинувачення докази дають можливість на сьогодні вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

На думку слідчого судді представлені стороною обвинувачення процесуальні документи та їх зміст при їх огляді саме за вказаним критерієм не викликають явних та очевидних сумнівів щодо їх невідповідності чинному законодавству.

Відповідно до ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За приписами ч. 2 вказаної статті, підставою застосування запобіжного заходу є також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду Клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

У відповідності до пунктів 61 та 62 Рішення Європейського Суду з прав людини від 24 липня 2003 року по справі Смирнов проти Росії, наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи. Довготривале утримання під вартою може бути виправданим лише при наявності конкретних ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які незважаючи на наявність презумпції невинуватості, перевищують інтереси забезпечення поваги до свободи.

Встановлено, що 05 лютого 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000132 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

12 лютого 2024 року ОСОБА_4 було Повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Вирішуючи питання наявності ризиків стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та заздалегідь знаючи, що за вчинене ним злочинне діяння, кримінальна відповідальність передбачає міру покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, з огляду на невідворотність та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у вчиненні злочину, суд вважає реальним ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України у виді можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в тому числі покинути територію України, оскільки його належна процесуальна поведінка наразі обумовлена не його правосвідомістю, а відсутністю запобіжного заходу, що жодним чином не свідчить про неможливість переховування підозрюваного у разі не обрання йому запобіжного заходу.

Також суд зазначає, що має місце ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_4 , може вплинути на потерпілу та свідків, так як останні йому знайомі, що фактично створить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків та потерпілу, шляхом умовляння чи погроз з метою схилення до дачі неправдивих показань та викривлення істини по справі, спонукаючи до зміни наданих небажаних для нього свідчень.

Суд погоджується, що має місце ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_4 схильний до вчинення кримінальних правопорушень, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності особи, відбував покарання в місцях позбавлення волі. Після звільнення належних висновків не зробив, на шлях виправлення не став та продовжив свою протиправну поведінку, яка виразилася у вчиненні нових умисних, корисливих, тяжких злочинів.

Розглядаючи питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу, а ніж тримання під вартою, суд зауважує, що з огляду на характер інкримінованого злочину, чітким є переконання суду, що інші, більш м`які запобіжні заходи, є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Також суд вважає, що обставини, на які посилалась сторона захисту в якості підстав для обрання менш суворого запобіжного заходу, з урахуванням особи підозрюваного, тяжкості та обставин інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та нівелювати встановлені ризики.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для обрання підозрюваному ОСОБА_4 менш суворого запобіжного заходу, оскільки обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою під час досудового розслідування з урахуванням його тривалості, відповідає особі підозрюваного, характеру, тяжкості, мотивам та обставинам злочину, що інкримінується підозрюваному та покаранню, що може бути йому призначене, в разі визнання його винуватим.

Слідчий суддя вважає, що у Клопотанні, доданих документах, прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України для застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Вказані обставини у сукупності та дані про особу ОСОБА_4 , тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, свідчать про наявність на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, тому є достатні підстави вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в тому числі покинути територію України, оскільки його належна процесуальна поведінка наразі обумовлена не його правосвідомістю, а відсутністю запобіжного заходу, що жодним чином не свідчить про неможливість переховування підозрюваного у разі не обрання йому запобіжного заходу, може вплинути на потерпілих та свідків, шляхом умовляння чи погроз з метою схилення до дачі неправдивих показань, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим суд вважає, що є законні підстави для обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів, бо саме такий запобіжний захід може у подальшому забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 та створить необхідні умови для виконання завдань кримінального провадження, передбачених положеннями статті 2 КПК України.

У відповідності до статті 182 КПК України « Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальних рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу».

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи Клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Мангурас проти Іспанії» від 20 листопада 2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Враховуючи положення ст. 182 КПК України та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає, що достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного у даному кримінальному провадженні є застава в розмірі 151400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн.

Такий розмір застави, на думку суду, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 194 КПК України на підозрюваного ОСОБА_4 повинні бути покладені обов`язки, передбачені п.п. 2-4, 8 ч. 5 цієї статті. У разі невиконання цих обов`язків підозрюваним ОСОБА_4 , відносно нього можуть наступити наслідки, передбачені цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 181, 182, 183, 194 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування за № 0000132, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді «тримання під вартою» відносно підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді «тримання під вартою» в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань № 4», на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 13 квітня 2024 року включно.

Одночасно визначити ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 151400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області в будь-який момент протягом дії ухвали - до 13 квітня 2024 року включно.

Покласти на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілою у цьому кримінальному провадженні, крім проведення слідчих та процесуальних дій;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій підозрюваний тримається під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави до 13 квітня 2024 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань № 4».

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Дніпровського апеляційного суду. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвалу прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повний текст ухвали проголошений 14 лютого 2024 року о 14 годині 45 хвилин.

Слідчий суддя

Слов`янського міськрайонного суду

Донецької області ОСОБА_1