Справа №345/3206/24
Провадження № 1-кс/345/458/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.05.2024 м. Калуш

Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області, клопотання слідчого СВ Калуського ВП ГУ НП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Калуської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000278 від 18.05.2024 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

20.05.2024 до слідчого судді Калуського міськрайонного суду звернувся слідчий СВ Калуського РВП ГУ НП України в Івано-Франківській області ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим з прокурором Калуської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, саме: договір № D35-24005800 від 14.05.2024, договір № D35-24005987 від 17.05.2024, договір № D35-24005989 від 17.05.2024 та кросівки матерчасті синього кольору із написом «Fagaoge», які видав ОСОБА_5 , шляхом позбавлення права користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Клопотання обґрунтовує тим, що 18.05.2024 близько 12.30 год. поступило повідомлення від ОСОБА_6 про те, що він виявив крадіжку побутової техніки зі своєї квартири у АДРЕСА_1 .

18.05.2024 ОСОБА_5 видав три договори про здачу речей та надання ломбардом фінансового кредиту: договір № D35-24005800 від 14.05.2024; договір № D35-24005987 від 17.05.2024; договір № D35-24005989 від 17.05.2024 та кросівки матерчасті синього кольору із написом «Fagaoge».

Відповідно до постанови про визнання речовим доказом від 18.05.2024 три договори про надання ломбардом фінансового кредиту: договір № D35-24005800 від 14.05.2024; договір № D35-24005987 від 17.05.2024; договір № D35-24005989 від 17.05.2024 та кросівки матерчасті синього кольору із написом «Fagaoge» визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000278.

З метою збереження речових доказів, унеможливлення їх зникнення, втрати чи пошкодження, а також настання інших негативних наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженні є необхідність у накладенні арешту на це майно

Слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, подане ним клопотання підтримує.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання про накладення арешту на майно є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

В чергову частину Калуського РВП 18.05.2024 близько 12.30 год. поступило повідомлення від ОСОБА_6 про те, що він виявив крадіжку побутової техніки із своєї квартири у АДРЕСА_1 (а.п. 6).

Відповідно до витягу з ЄРДР 18.05.2024 за даним фактом слідчим Калуського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області розпочато досудове розслідування кримінального провадження № 0000278, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.п. 5).

Згідно з протоколом огляду місця події від 18.05.2024 встановлено, що під час проведення огляду у приміщенні кімнати прийому громадян Калуського РВП, ОСОБА_5 у присутності понятих добровільно видав договір № D35-24005800 від 14.05.2024, договір № D35-24005987 від 17.05.2024, договір № D35-24005989 від 17.05.2024 та кросівки матерчасті синього кольору із написом «Fagaoge» (а.п. 9-10), що також підтверджується заявою ОСОБА_5 від 18.05.2024 (а.п. 11).

Відповідно до постанови про визнання речовим доказом слідчого СВ Калуського РВП ОСОБА_3 від 18.05.2024, вищезазначене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000278 (а.п.12).

Згідно з письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 18.05.2024 він викрав з квартири рідної сестри, що по АДРЕСА_1 , техніку та здав її в ломбард (а.п.13-15).

Відповідно до положень частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумових підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди,можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування,передачі, відчуження.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

В ч. 4 ст. 173 КПК України зазначено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Необхідно зазначити, що при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необгрунтованому процесуальному обмеженню.

Щодо майна, на яке слідча просить накласти арешт, то воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Арешт майна, що ініціюється слідчим, необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів, а завданням арешту майна у даному випадку є запобігання можливості його відчуження, розпорядження та користування.

З наведених слідчим обставин вбачається наявність підстав для задоволення клопотання. Щодо вибору заборон, обмеження розпоряджатися, користуватись, відчужувати майно, то перелік заборон визначається ухвалою слідчого судді (п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України).

Слідчий суддя прийшов до висновку у наявності підстав для задоволення клопотання. Зокрема, є необхідність у накладенні арешту на вказане у клопотанні майно, що полягає у забороні відчужувати, користуватися та розпоряджатися ним, оскільки їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження майна (ч. 11 ст. 170 КПК України). Обмеження права власності в даному випадку буде розумним і співмірним із завданням кримінального провадження.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 174, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчого СВ Калуського ВП ГУ НП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Калуської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000278 від 18.05.2024 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: договір № D35-24005800 від 14.05.2024, договір № D35-24005987 від 17.05.2024, договір № D35-24005989 від 17.05.2024 та кросівки матерчаті, синього кольору, із написом «Fagaoge», які видав ОСОБА_5 , шляхом позбавлення права користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копії даної ухвали негайно видати слідчому СВ Калуського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: