Справа №932/4109/24
Номер провадження №1-кс/932/1378/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, одруженого, утриманців не маючого, не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного за ч.2 ст.307 КК України,

в межах кримінального провадження №0001708 від 14.05.2024, -

В С Т А Н О В И В:

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що 14.05.2024 об 12:37 год., неподалік від будинку АДРЕСА_2 , співробітниками УПП в Дніпропетровській області було зупинено транспортний засіб марки «ЗАЗ Vida» д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , у салоні якого виявлено 68 сліп-пакетів зі вмістом речовин зеленого кольору рослинного походження.

ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.2 ст.307 КК України та щодо нього існують ризики, що передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор просив долучити копію довідки про відсутність судимостей, пояснення надав аналогічні викладеному у клопотанні, на задоволенні наполягала.

Підозрюваний підозру визнав, зазначив, що неофіційно працює, має дохід 8000-10000 тисяч гривень на місяць, одружений, дітей немає, утримує дружину, сестру та мати, раніше не судимий, інвалідності немає. Пояснив, що через нестачу коштів почав займатися «закладками», при цьому особисто не виготовляє наркотичні засоби, грошей на заставу немає, просить обрати цілодобовий домашній арешт.

Захисник в судовому засіданні просив долучити копію свідоцтва про шлюб, договір купівлі-продажу, зазначив що в дитинстві у підзахисного були епілептичні нападки, проте підтверджуючих документів немає, ризик впливу на свідків є необґрунтованим, оскільки єдині свідки це працівники поліції. Звернув увагу, що підзахисний співпрацює зі слідством. Просив визначити мінімальну заставу або застосувати цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, думку підозрюваного, захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру 14.05.2024 за №0001708, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого за ч.2 ст.307 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюються у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечних наркотичних засобів з метою збуту.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За приписами ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України є обґрунтованою.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

За приписами ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Ризик переховування сторона обвинувачення обґрунтовано тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному, ризик вчинення інших кримінальних правопорушень відсутністю офіційного джерела доходів, ризик впливу на свідків наявністю у підозрюваного відповідної можливості.

Обираючи запобіжний захід враховую: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, (позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна); вік та стан здоров`я підозрюваного, які не перешкоджають реалізації ризиків; наявність у підозрюваного дружини; не встановлення наявності офіційного прибутку; відсутність судимостей та інших кримінальних проваджень щодо підозрюваного.

З огляду на наведене, можна ствердити про наявність ризику переховування (проте ступінь його реалізації не є високим) та ризику вчинення іншого кримінального правопорушення. Щодо ризику впливу на свідків вважаю його необґрунтованим.

Стороною обвинувачення не наведено мотивів недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу та не вказано у клопотанні про застосування до підозрюваного жодного обов`язку, визначного ст.194 КПК України, при внесенні застави. Зокрема обов`язків, які б убезпечували від реалізації ризиків переховування чи продовження злочинної діяльності.

Цілодобовий домашній арешт, з врахуванням можливості за рішенням слідчого застосувати засобів електронного контролю, здатен мінімізувати ризик переховування та повністю виключити ризик повторення протипранвої діяльності.

Відтак, для виключення можливості реалізації встановлених ризиків достатнім буде застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 181, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а саме заборонити йому покидати житло за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

Негайно доставити ОСОБА_4 за місцем відбування домашнього арешту де звільнити з під варти.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії ухвали встановити до 15.07.2024.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 20.05.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1