Справа № 303/2731/24
Провадження № 1-кс/303/408/24
У Х В А Л А
про арешт майна
26 березня 2024 року м. Мукачево
Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, ОСОБА_1 секретар судового засідання ОСОБА_2
у с т а н о в и в:
Зважаючи на те, що саме вилучений автомобіль та сліди вчинення кримінального правопорушення згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України є предметом кримінального правопорушення та має значення речового доказу, а також 16.03.2024 року старшим слідчим СВ відділу поліції №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 вилучені транспортні засоби, визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженні.
Беручи до уваги вищевикладене, що вилучений транспортний засіб та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, є предметом кримінального правопорушення на якому збереглися сліди злочину, для їх подальшого детального огляду та фіксації на них слідової інформації (деформацій) внаслідок зіткнення, характеру їх утворення, проведення судових експертиз, тому з метою унеможливити розпоряджатися власникам вказаних автомобілів, їх ремонту до проведення необхідних експертиз та з метою збереження речового доказу.».
У судове засідання на розгляд клопотання про арешт майна, старший слідчий СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання у її відсутності. Клопотання підтримує та просить його задоволити. Крім цього, просить розглядати клопотання у відсутності власників майна, з метою перешкоджання забезпечення арешту майна і недопущення знищення та збереження речових доказів.
Власники або володільці майна у судове засідання не викликалися, відповідно до положення ст.172 КПК України..
Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
18 березня 2024 року старший слідчий СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 надіслала поштою, на адресу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області клопотання про накладення арешту майно.
Відповідно до п.7) ч.2. ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Стаття 170 КПК України «Накладення арешту на майно», визначає: що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Частина друга та третя цієї статті кримінального процесуального Закону передбачають, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні передбачені нормами КПК правові підстави для задоволення клопотання про арешт зазначеного у клопотанні майна, в іншому випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, втрати, пошкодження, знищення, приховання тощо) на вказане майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Керуючись: ст. 170-173, 309, 395 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також фізичній або юридичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.
Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

На ухвалу може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11