Справа №:755/688/24
Провадження №: 1-кс/755/1539/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" квітня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва (далі - Суд) у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 липня 2023 року за № 0002699, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив:

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

До слідчого судді цього місцевого суду надійшло вказане клопотання прокурора про арешт майна у межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР 29 липня 2023 року за № 0002699 у порядку ст. 170 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України.

У клопотанні вказується, що Дніпровським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування цього кримінального провадження у ході якого встановлено, що ОСОБА_4 в період часу з квітня 2023 року по 20 липня 2023 року, невстановлена досудовим розслідуванням особа, шляхом обману, здійснила заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах.

B якості потерпілої ОСОБА_4 повідомила, що

- восени 2022 року використовуючи Всесвітню мережу Інтернет, на веб-сайті «OLX», знайшла оголошення з приводу продажу товарів для дітей за ціною нижчою від ринкової, після чого почала регулярно замовляти товари для своєї дитини. Під час першого замовлення товару по оголошенню з потерпілою зв`язався продавець на ім`я ОСОБА_5 , який використовував номер телефону НОМЕР_1 . Під час телефонної розмови, із останнім вона узгодила замовлення та ОСОБА_5 повідомив номер телефону НОМЕР_2 на якому наявний месенджер «Telegram» для зручності подальшої співпраці;

- на початку 2023 року у зв`язку із втратою роботи, написала в мобільний застосунок «Telegram» ОСОБА_5 на номер телефону НОМЕР_2 , з метою уточнення збільшення його можливостей поставки товару, бо на той момент хотіла перепродувати товари для дітей з метою додаткового заробітку.

В подальшому в месенджері «Telegram» написав ОСОБА_5 та запропонував вкласти грошові кошти в товар, при цьому останнім було повідомлено, що у нього наявні виходи на склади із товаром у західній Україні та Польщі, дана пропозиція її зацікавила, тому у період часу з 12 січня по 15 липня 2023 року зі своїх банківських рахунків здійснила перекази грошових коштів на банківські карти, що відкриті в наступних банківських установах: АТ «Універсал Банк», АТ «ПУМБ», АТ «Райффайзен», АТ «ТАСКОМБАНК» реквізити яких були надані ОСОБА_5 , але на сьогоднішній день не отримала сплачений нею товар.

Також здійснювала перерахунки зі свого криптогаманця НОМЕР_3 на криптогаманець, який був наданий особою на ім`я ОСОБА_5 , асаме ОСОБА_6 , який обслуговується криптовалютним сервісом «CoinsPaid».

Під час досудового розслідування, 12 лютого 2024 року на підставі ухвали Дніпровського районного суду м. Києва отримано до банківської таємниці АТ «ТАСКОМБАНК», стосовно клієнтів, що використовують банківські картки: № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 .

В подальшому працівниками СКА ВКП Дніпровського УП ГУНП ум. Києві був проведений аналіз по банківським карткам з метою встановлення обставин "обготівкування" грошових коштів, які були здобуті злочинним шляхом, а також приналежності цих рахунків особам та розподілу коштів між учасниками злочинної групи.

Аналіз включав докладне дослідження руху грошових коштів по зазначеним картковимрахункам, а також виявлення зв`язків та партнерів, пов`язаних з фінансовими транзакціями між різними особами та рахунками.

Під час аналітики було встановлено, що банківські картки відкриті в банківських установах: а) АТ «ТАСКОМБАНК» № НОМЕР_6 та АT «УНІВЕРСАЛ БАНК» № НОМЕР_7 , належать ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; б)АТ «Райффайзен Банк» № НОМЕР_8 , AТ «ТАСКОМБАНК» НОМЕР_4 , на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; в) АТ «ПУМБ» № НОМЕР_9 та АТ «ТАСКОМБАНК» № НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Аналізуючи отриманні відомості встановлено, що

1. ОСОБА_8 має родинні зв`язки з ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , які є її дітьми, вказаний факт вказує на можливість спільної участі у кримінальних схемах або фінансових операціях;

2. ОСОБА_9 має фінансовий зв`язок з ОСОБА_7 , а саме систематичні банківські транзакції на банківську картку відкриту на ім`я ОСОБА_7 . Наявність такого зв`язку свідчить про можливу спільну діяльність у сфері фінансових махінацій або іншої кримінальної діяльності;

3. ОСОБА_11 не здійснювала переказів з банківської картки АТ «Універсал Банк» і не була відправником коштів жодному з фігурантів. Вона є лише кінцевим отримувачем грошей від інших учасників. Також варто відзначити, що ОСОБА_11 переказала на інші рахунки найбільшу суму у розмірі майже 3 мільйони гривень, що є найбільшою серед інших учасників схеми. Це може свідчити про її ключову роль у цій шахрайській діяльності. Значна частина переказів від неї до інших осіб перевищує суму 20 000 гривень. Ці великі суми можуть вказувати на систематичну та впливову роль ОСОБА_11 у фінансових операціях та можливій шахрайській діяльності;

4. ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 мають фінансовий зв`язок з ОСОБА_11 , а саме систематичні банківські транзакції на банківські картки відкриті на ім`я ОСОБА_11 . Наявність такого зв`язку свідчить про можливу спільну діяльність у сфері фінансових махінацій або іншої кримінальної діяльності.

15 листопада 2023 року слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві в порядку ст. 40 КПК надано письмове доручення оперативному підрозділу 3-го відділу (протидії злочинам, пов`язаним з віртуальними активами) 4-го управління Департаменту кіберполіції (міжрегіональний територіальний орган) Національної поліції України у ході виконання якого було проведено розвідувально-аналітичне дослідження транзакцій виводу активів з з криптовалютних гаманців і встановлено зв`язок із криптовалютним сервісом «CoinsPaid», а саме: криптогаманець THsPBEZXyk3dAF coKZsmSCmwGceudor2s, котрий потерпілій надав безпосередньо ОСОБА_10 .

У зв`язку з чим, 22 квітня 2024 року винесено постанову про визнання речовими доказами віртуальних активів, які зберігаються на криптогаманці THsPBEZXyk3 dAFcoKZsmS CmwGceudor2s криптовалютного сервісу «CoinsPaid», а також зазначений криптогаманець.

Отже,наявні підстави передбачені п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, для накладення арешту на майно - віртуальні активи, які зберігаються на криптогаманці THsPBEZXyk3dAFcoKZ smSCmwGceudor2s криптовалютного сервісу «CoinsPaid», а також зазначений криптогаманець.

Ба більше, заявник покликається також,я к на підставі арешту вказаного майна, на мету вказану у п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК. Позаяк арешт накладається на майно третьої особи за умови наявності обставин визначених п. 4 ч. 1 ст. 96-2 КК.

У слідства є підстави вважати, що віртуальні активи набуті отримувачем на криптогаманець THsPBEZXyk3dAFcoKZsmSCmwGceudor2s криптовалютного сервісу «CoinsPaid» були використанні з підстав вказаних у п. 1, 4 ч. 1 ст. 96-2 КК України.

ІІ. ПОЗИЦІЇ СТОРІН

Прокурор групи прокурорів - прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 вказане клопотання підтримав з наведених у ньому передумов.

Слідчим суддею, враховуючи норми ст. 172 КПК України, розглянуто клопотання без участі ОСОБА_10 та/або його представників, бо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО

Кримінальний процесуальний кодекс України

Стаття 170. Накладення арешту на майно

1. Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, […].

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

2. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації.

3. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

4. У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно […] третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1 - 4 частини першої статті 962 Кримінального кодексу України.

10. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на […] гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться […] на зберіганні у […] інших фінансових установах, […] віртуальні активи, щодо яких […] визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

11. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

Слідчий суддя заслухавши доводи прокурора, дослідивши матеріали провадження, зауважує наступне.

(і) арешт з метою збереження речових доказів

Вирішуючи питання про арешт майна з метою збереження речових доказів, слідчий суддя повинен встановити, чи єдостатні підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК.

Дана стаття КПК (ст. 98) регламентує, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1). Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в ч. 1 цієї статті.

При цьому, слушним буде зауважити, що кожна річ може бути, у порядку ст. 110 КПК, визнана речовим доказом, якщо має значення, на переконання слідчого або прокурора, для кримінального провадження, однак визнання компетентною особою того чи іншого предмета речовим доказом не визначає його як річ, що відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, для цілей передбачених ч. 3 ст. 170 КПК, а лише вказує на його речове походження.

Питання відповідності майна критеріям ст. 98 КПК, для цілей визначених п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК, аналізується під час розгляду клопотання про арешт такого майна у порядку ст. 94 КПК слідчим суддею виходячи з фактичних обставин справи та суті вчинюваного кримінального правопорушення.

В цьому випадку, наведене майно, згідно постанови слідчого від 22 квітня 2024року, визнано речовим доказом, у порядку ст. 98 КПК, з наведеним відповідних мотивів такого визнання.

В свою чергу, слідчим суддею шляхом дослідженні матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК встановлено, що це майно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, котре розслідується у межах кримінального провадження.

Відповідність критеріям ст. 98 КПК слідує і з встановленої нині моделі вчинення злочину за ст. 190КК, позаяк цей (- ці) матеріальний (- ні) об`єкт (- и) був (- ли) містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі йдеться про гроші (цінності та інші речі) набуті кримінально протиправним шляхом.

Тому, наведене вказує на дійсність мети визначеної п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК.

(іі) арешт з метою спеціальної конфіскації

Відповідно до положень ЦК України, право власності на віртуальний актив набувається за фактом створення віртуального активу, і володілець ключа віртуального активу є власником такого віртуального активу.

Тому, віртуальні активи можуть вживатися у контексті поняття цифрової речі, яке визначено ст. 179-1 ЦК України, де зазначається, що цифровою річчю є благо, що створюється та існує виключно у цифровому середовищі та має майнову цінність. Цифровою річчю є віртуальні активи, цифровий контент та інші блага, щодо яких застосовуються положення частини першої цієї статті.

Згідно ч. 1, 2 ст. 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є у т.ч. речі, гроші, цінні папери, цифрові речі, а також інші матеріальні та нематеріальні блага. Об`єкти цивільних прав можуть існувати у матеріальному світі та/або цифровому середовищі, що обумовлює форму об`єктів, особливості набуття, здійснення та припинення цивільних прав і обов`язків щодо них.

При цьому, Закон України «Про запобігання корупції» відносить криптовалюту до переліку нематеріальних активів, а Закон України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» вказує, що віртуальний актив - цифрове вираження вартості, яким можна торгувати у цифровому форматі або переказувати і яке може використовуватися для платіжних або інвестиційних цілей.

Згідно ч. 1 ст. 96-1 КК спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч. 4 ст. 190 КК (в редакції на квітень 2023 року) містить санкцію за шахрайство, у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 96-2 КК спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 4) були використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Гроші, цінності, в тому числі кошти, що знаходяться на зберіганні у інших фінансових установах, інше майно, зазначені в цій статті, підлягають спеціальній конфіскації у третьої особи, якщо вона набула таке майно від іншої особи безоплатно, за ринкову ціну або за ціну вищу чи нижчу ринкової вартості, і знала або повинна була і могла знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1 - 4 частини першої цієї статті (ч. 4 ст. 96-2 КК).

З аналітичного звіту слідує, що інформація, що надана на дослідження, то дані про гаманці THsPfbEZXyk3dAFcoKZsmSCmwGceudor2s(на схеміпозначений підозрюваний 1) та TH5U7XHu3i9Ph3r9Eyqyp4uUA1s8sk7XsR (на схемі - підозрюваний 2).

Результат дослідження: за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення chainalysis проведено розвідувально-аналітичне дослідження транзакцій виводу активів цих криптовалютних гаманців. В ході якого встановлено зв`язок із криптосервісами ІНФОРМАЦІЯ_4 , a саме електронний гаманець ТH5U7XHu3i9Ph3r9Eyqyp4uUA1s8sk7XsR, що безпосередньо надав ОСОБА_5 жертві зареєстрований на платформі.

Для встановлення персональних даних на які здійснювалась його реєстрація, працівниками кіберполіції підготовлено та направлено запит до представників Whitebit щодо даних по гаманцю TH5U7XHu3i9Ph3r9Eyqyp4uUA1s8sk7XsR.

Із відповіді отриманої від представників біржі Whitebit встановлено, що аккаунт даного гаманця використовує платформу ІНФОРМАЦІЯ_5 та зареєстрований він на ОСОБА_12 , електронна адреса - ? ІНФОРМАЦІЯ_6 , абонентський номер НОМЕР_1 , ІР-адреса НОМЕР_10 .

Слідчий суддя зауважує, що саме на абонентський номер НОМЕР_1 потерпіла телефонувала при першій комунікації.

Крім отримано номери рахунків. Що стосується електронного гаманця «підозрюваний 1», то йдеться про вивід активів в загальному розмірі 65 474 USDT, котрий здійснювався на електронний гаманець, що обслуговується криптосервісом CoinsPaidTMRaSVBiVrtrEh4dz4 XKJaMThCJfW1TJM4.Також, з гаманця «підозрюваний 1» більша частина активів виведена на електронний гаманець, ймовірно гарячий, сервісу ShadowPay.com.

Тобто, дані наведені у клопотанні та відображені у п. І ухвали, у т.ч. щодо родинних зв`язків власника гаманця, в поєднанні з наведеними в цьому блоці висновками слідчого судді, вказують на дійсність у провадженні обставин визначених ч. 1 ст. 96-1, ч. 1, 2, 4 ст. 96-2 КК.

При цьому, обставини передбачені абз. 2 ч. 3 ст. 170 КПК також є дійсними, враховуючи аргументи відображені у клопотанні щодо мети арешту.

Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

У судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

З огляду на зазначене, слідчий суддя погоджується з позицією про те, що необхідно накласти арешт на майно, на підставі ст. 170 КПК, оскільки є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у пункті першому частині другій статті 170 цього Кодексу.

V. ВИСНОВОК СЛІДЧОГО СУДДІ

Отже, є дійсними обставини регламентовані п. 1 ч. 2, абз. 2 ч. 3 ст. 170 КПК України.

Вказане майно відповідає критеріям ч. 10 ст. 170 КПК України.

З огляду на зазначене, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та, вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб та накласти арешт саме на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376 КПК України, Суд постановив:

клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на криптогаманець THsPBEZXyk3dAFcoKZsmSCmwGceudor2s, який обслуговується криптовалютним сервісом «CoinsPaid», та наявні на цьому криптогаманці віртуальні активи, шляхом позбавлення права розпорядження та користування.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13