Справа № 369/4873/24
Провадження №1-кс/369/1099/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, в режимі відеоконференції, клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУГП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000593 від 22.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУГП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000593 від 22.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Своє клопотання слідчий мотивує тим, що слідчим відділом Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000593 від 22.02.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 02.02.2024 приблизно о 12 годині, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 знаходився в стані алкогольного сп`яніння на кухні будинку за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_7 , де в ході спільного розпиття спиртних напоїв, на ґрунті неприязних відносин, між ними виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на вбивство, перебуваючи в тому ж місці, в той же час, ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, свідомо допускаючи та бажаючи настання смерті ОСОБА_7 , взяв до рук тупий травмуючий предмет з обмеженою поверхнею та підійшовши з ним до ОСОБА_7 , який сидів в кріслі, з метою умисного протиправного заподіяння смерті останньому, цілеспрямовано наніс ним ОСОБА_7 не менше трьох ударів по голові, яка є життєво важливим органом, від яких потерпілий впав на підлогу. Після чого, з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 наніс ОСОБА_8 , який лежав на підлозі обличчям до низу, ще не менше шести ударів тупим травмуючим предметом в потиличну ділянку голови, в результаті чого спричинив ОСОБА_7 , тілесні ушкодження у вигляді множинних ран голови, закрито черепно-мозкової травми, забою головного мозку, від яких ОСОБА_7 помер на місці події.

У зв`язку з чим, 23.03.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю селища Пісківка Бородянського району Київської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , громадянину України, з повною загальною середньою освітою, не одруженому, не працюючому, не судимому, старшим слідчим СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме в умисному вбивстві, тобто умисного протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: 1) протоколом огляду місця події від 23.03.2024 під час якого в будинку за місцем поживання ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 виявлено та вилучено: лопату, лом зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров, два змиви зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров, кросівки сірі з плямами зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров, змив зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров з кросівок, зіскоби з підлоги кухні, один змив з підлоги кухні, два змиви зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров, тазик пластиковий чорного кольору. В гаражному приміщенні - мішковину з плямами речовини бурого кольору схожої на кров, металеву фомку, дерев`яну ніжку зі стільчика. Також в ході огляду подвір`я за вищевказаною адресою виявлено труп ОСОБА_7 з тілесними ушкодженнями у вигляді множинних ран голови, який був закопаний неподалік паркану; 2) протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , який показав, що близько 12 год., 02.02.2024 між ним та ОСОБА_7 під час вживання алкогольних напоїв за місцем проживання ОСОБА_9 виник конфлікт в ході якого останній взяв металевий лом, яким наніс ОСОБА_7 не менше дев`яти ударів в область голови. Після цього він продовжив вживати алкогольні напої за місцем свого проживання, а наступного дня близько 04 год., ранку за допомогою лопати викопав у себе на подвір`ї яму у яку закопав тіло ОСОБА_7 . Після чого була вимита підлога в будинку за допомогою води та прального порошку, а ганчірки якими було вимито підлогу спалено в пічці; 3) протоколом впізнання зі свідком ОСОБА_10 , від 23.03.2024 в ході якого на наданих йому фотознімках він впізнав ОСОБА_4 , як особу, яка 02.02.2024 нанесла ОСОБА_11 удари по голові ломом; 4) протоколами допитів свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які показали, що бачили, як ОСОБА_4 02.02.2024 близько 12 год, за місцем його проживання наніс ОСОБА_7 тілесні ушкодження в область голови; 5) довідкою завідувача Макарівським відділенням СМЕ від 23.03.2024 відповідно до якої труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходиться в стані гнилісних змін. При огляді трупа 23.03.2024 виявлено не менше шести ран значних розмірів в лобній, тім`яній, скроневій і потиличній ділянках м`яких тканин голови. Попередня причина смерті: закрита черепно-мозкова травма: множинні рани голови, забій головного мозку. Ушкодження голови спричинені тупими травмуючими предметами внаслідок їх неодноразової дії. Утворення травми голови при падінні виключається.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому звернутися до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років, і розуміючи що його обґрунтовано підозрюють у вчиненні даного злочину, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його судом винуватим, не маючи за місцем проживання тісних соціальних зав`язків, а саме родини та дітей на утриманні, постійного місця роботи, а відтак і джерела доходу може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, а отже наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також перебуваючи не під вартою підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Вказане обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя особи, що може свідчити про схильність підозрюваного до вчинення дій насильницького характеру, зокрема, і до інших учасників кримінального провадження, оскільки серед осіб, які уже допитані та підлягають допиту у кримінальному провадженні як свідки, є його знайомі, що проживають у одному населеному пункті з підозрюваним, які з метою уникнення його відповідальності під тиском ОСОБА_14 можуть змінити показання. Тому з метою уникнення покарання ОСОБА_4 може здійснювати вплив на свідків у кримінальному провадженні шляхом прохань, залякування, примусу, погроз або застосування насильства з метою зміни або ненадання ними викривальних показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, існують ризики того, що ОСОБА_4 не перебуваючи під вартою може знищи, сховати або спотворити будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки безпосередньо після вчинення злочину він з метою приховати сліди кримінального правопорушення закопав тіло ОСОБА_7 , а кімната у якій було вчинено умисне вбивство була вимита від слідів крові, речі які місили кров спалені у печі.

Також, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки досудове розслідування триває, на даний час не виконанні всі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку доказів, а тому ОСОБА_4 перебуваючи не під вартою може вчиняти ряд дій, для того щоб уникнути кримінальної відповідальності, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, підставою застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що останній може здійснити дії, передбачені п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_4 не забезпечать належне виконання ним процесуальних обов`язків та запобіганню вищезазначеним ризикам.

З цих підстав, орган досудового розслідування, вважає, що ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з врахуванням вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, без визначення розміру застави, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків. Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав наведених у ньому та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання та просив суд обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, підтримав думку свого захисника та повідомив, що з його боку це був самозахист а не вбивство.

Слідчий суддя, заслухавши думки учасників кримінального провадження, вивчивши клопотання, дослідивши матеріали клопотання, вважає, клопотання слідчого є таким, що підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Так, положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Стаття 277 КПК України визначає вимоги до змісту повідомлення про підозру як процесуального документа. Так, повідомлення про підозру, окрім інших відомостей, має містити зміст підозри.

Достатність належить до оціночної категорії, тому в кожному кримінальному провадженні за внутрішнім переконанням слідчий, детектив, прокурор вирішують питання про достатність рівня підозри, обґрунтування якої (тобто її зміст) лягає в основу процесуального документа. Повідомлення про підозру це суб`єктивне, засноване на відповідній структурі складу злочину, формулювання обвинувачення у формі певної тези, яка лише у процесі досудового розслідування в повному обсязі може перерости у твердження у вигляді обвинувального акту.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_4 23.03.2024 року повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 115 КК України, а саме: умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: 1) протоколом огляду місця події від 23.03.2024; 2) протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ; 3) протоколом впізнання зі свідком ОСОБА_10 , від 23.03.2024; 4) протоколами допитів свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_13 ; 5) довідкою завідувача Макарівським відділенням СМЕ від 23.03.2024.

Таким чином, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення у судовому засіданні доведений можливий ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 за необхідності зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Так, інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, у відповідності до ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Також, судом встановлено, що підозрюваний є безробітним та немає законного джерела доходів, не має міцних соціальних зв`язків, оскільки не одружений, осіб на утриманні не має, а тому може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Кожна окремо з вищезазначених обставин не є вирішальною при оцінці наявності ризику переховування ОСОБА_4 , однак у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дає підстави стверджувати про наявність ризику можливого переховування від органів досудового розслідування та суду на даному етапі кримінального провадження.

Крім того, беручи до уваги початкову стадію досудового розслідування, на переконання суду, сторона обвинувачення не мала достатньо часу для проведення усіх необхідних слідчих дій та призначення експертиз, що стосується предмету доказування у цьому кримінальному провадженні.

Ризик впливу підозрюваного на свідків, підтверджується тим, що йому відомі їх анкетні дані свідків, вони проживають в одному населеному пункті, враховуючи насильницький характер кримінального правопорушення в якому підозрюється останній, він може незаконно впливати на них шляхом умовляння, підкупу, переконання, примушування з застосуванням фізичної сили або погроз такого застосування з метою викривлення фактичних обставин справи та уникнення передбаченої законом відповідальності. Крім того, досить вірогідним є ризик того, що ОСОБА_4 не перебуваючи під вартою може знищи, сховати або спотворити будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки ним як вбачається з матеріалів клопотання вже вчинялися дії спрямовані на приховання слідів кримінального правопорушення, які полягали у прихованні тіла ОСОБА_7 та знищенні слідів крові у кімнаті, де відбулася подія, а також речей які місили сліди крові.

Одночасно з цим, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків встановлених у судовому засіданні, слідчий суддя повинен оцінити в сукупності всі обставини кримінального провадження, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного (ст. 178 КПК України).

Так, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є умисним злочином проти життя та здоров`я особи, вчинений в період введення на території України воєнного стану, є особливо тяжким, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, та беручи до уваги, що підозрюваний, з метою ухилення від слідства та суду має реальну можливість змінити місце свого перебування, знаючи анкетні дані свідків та проживаючи з ними в одному населеному пункті може впливати на їх покази, а також знищити чи приховати сліди кримінального правопорушення, суд дійшов висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків. Так, домашній арешт не зможе уберегти від ризику переховування від слідства та суду. Застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки не вирішувалося, оскільки не надходило такого клопотання до суду. Крім того, особисте зобов`язання не відповідає тяжкості злочину, у якому підозрюється особа та вагомості наданих доказів. При цьому слідчий суддя враховує, що вік та стан здоров`я підозрюваного не виключають можливості тримання його під вартою.

За таких підстав слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеним у суді ризикам, підозрюваному слід обрати саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою.

При цьому, суд враховує вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України, згідно з якою, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини та не вважає за необхідне визначати ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183-187, 193-203, 205-206, 369-372, 376 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця селища Пісківка Бородянського району Київської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з повною загальною середньою освітою, не одруженого, не працюючого, не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 діб, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 травня 2024 року (включно).

Підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взяти під варту негайно в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_15