ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1026/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" травня 2024 р.

Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

проводячи підготовче судове засідання в залі суду у м. Києві в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0001715 від 22.12.2014 р. за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Лосинівка Ніжинського району Чернігівської обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше несудимого,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт. Заболотів, Снятинського району, Івано-Франківської обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , раніше несудимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники:

прокурор ОСОБА_5 ,

захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

представник потерпілого ОСОБА_9 ,

обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

встановив:

До Дарницького районного суду м. Києва 13 грудня 2023 року з Київського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до даних протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 13 грудня 2023 року головуючим суддею визначено ОСОБА_1 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2023 року це кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.

В ході проведення підготовчого судового засідання на адресу суду 27 лютого 2024 року надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту прокурору. В подальшому, а саме 07 травня 2024 року на адресу суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту (уточнений і систематизований текст).

Під час підготовчого судового засідання, захисник ОСОБА_6 оголосив подані клопотання, підтримав їх та вважав наявними підстави для задоволення.

Захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_8 також підтримали клопотання про повернення обвинувального акту.

Обвинувачені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтримали позицію своїх захисників.

Представник потерпілого заперечував щодо задоволення клопотання сторони захисту, вважаючи, що під час роз`яснення обвинуваченим нереабілітуючої підстави закриття кримінального провадження, останні фактично погодились з відповідністю такого обвинувачення. Також, вказав на непослідовність дій сторони захисту.

Прокурор, надавши суду свої письмові заперечення, вважав за неможливе задоволення клопотання сторони захисту.

Узагальнено письмове клопотання захисника ОСОБА_6 про невідповідність обвинувального акту вимогам закону, на думку сторони захисту, зводиться до таких порушень:

висунуте особі обвинувачення повинно бути зрозумілим як сторонам кримінального провадження, так і суду, а неконкретність висунутого ОСОБА_3 обвинувачення є істотним порушенням вимог закону;

в обвинувальному акті непослідовно викладені фактичні обставини вчинення кримінального правопорушення, а також невизначено предмет інкримінованого обвинуваченим злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України;

настанови судів першої і апеляційної інстанції не виконані;

відсутні відомості щодо мотиву та мети дій обвинувачених, оскільки в обвинувальному акті є незрозумілим в чому полягали корисливі мета і мотив ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ;

з викладеного в обвинувальному акті не вбачається зрозумілим як саме обвинувачені «заволоділи» грошовими коштами Аграрного фонду, оскільки обвинуваченням після подій 12 лютого 2014 року, які детально та похвилинно описані в обвинувальному акті щодо операцій репо з ОВДП і розміщенням коштів на депозитних рахунках та констатацією, що 28 лютого 2014 року в АТ «Брокбізнесбанк» введена тимчасова адміністрація, відсутні жодні відомості щодо вчинення ОСОБА_3 , ОСОБА_4 дій на виведення коштів ПАТ Аграрний фонд з депозитних рахунків;

наявність в обвинувальному акті взаємовиключних фактів з матеріалами іншого кримінального провадження;

подання 27 травня 2019 року цивільного позову представником ПАТ «Аграрний фонд» у іншій кримінальній справі в сумі 2 145 578 699, 63 грн., при цьому не повідомивши, що аналогічний позов заявлений до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , але з викладенням обставин інакше;

констатація прокурором в обвинувальному акті щодо ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що останні вчинили заволодіння грошовими коштами ПАТ «Аграрний фонд» за попередньою змовою з посадовими особами АТ «Брокбізнесбанк», якими вчинялись службові підроблення (а.с. 21), виведення коштів (а.с. 103) та інші злочинні дії, є порушенням закону і суперечать фактам і обставинам, які встановлені в інших більш детально розслідуваних кримінальних провадженнях;

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні діяння шляхом зловживання службовим становищем, а саме в порушенні певних нормативно-правових актів Національного банку України. Вони перелічені в обвинувальному акті, але приписи, які начебто порушив обвинувачений наведені в редакціях, які на момент вчинення інкримінованого злочину, або втратили чинність, або були суттєво змінені;

викладаючи в обвинувальному акті (а.с. 66) твердження обвинувачення, що ОСОБА_3 надав протиправне на думку прокурора розпорядження за договором репо заблокувати ОВДП на користь НБУ, прокурор не зазначив, що ця дія є обов`язковою, відповідно до абц. 2, 3 п. 1 постанови НБУ від 25.09.2013 № 387 «Про встановлення особливостей розрахунків за правочинами щодо цінних паперів та затвердження положення про депозитарну та клірингову діяльність НБУ», а «протиправне ручне блокування», передбачене п. 1 розділу 4 цієї постанови;

прокурор вчиняв дії та приймав рішення щодо усунення недоліків обвинувального акту протягом 101 дня, при цьому законодавець, вважає, що для таких дій достатньо 5 (п`яти) днів.

У письмових запереченнях прокурор зазначає, що на стадії підготовчого судового засідання не досліджуються докази та не надається їм будь-яка оцінка, і жодні оцінки попереднього складу суду жодним чином не впливають на відповідність обвинувального акту вимогам КПК України. В обвинувальному акті чітко, коректно, послідовно та змістовно викладено зміст обвинувачення із зазначенням мотиву, мети та предмет кримінального правопорушення, зокрема, на аркушах 15, 17, 20, 23, 24, 29, 31, 48, 50, 53, 56, 57, 62, 64, 81, 83, 86, 89, 90, 95, 97 обвинувального акту обґрунтовано корисливий мотив обвинувачених, на аркушах 14, 15, 20, 21-24, 28, 29, 32, 35, 47, 53, 55-57, 61, 63-68, 80, 81, 86, 88-90, 94-101 обґрунтовано мету - злочинне заволодіння коштами у сумі 2 069 194 000 грн. - ПАТ «Аграрний фонд», кожен зі співучасників виконував виділену йому роль у вчиненні вказаного злочину, а також детально викладено роль, механізм та дії ОСОБА_3 й ОСОБА_4 . З розгляду даного обвинувального акту на підготовчому судовому засіданні в іншому складі суду суд оцінював відповідність обвинувального акту вимогам закону і не встановив порушень.

Суд, заслухавши сторін кримінального провадження, вивчивши подані клопотання, заперечення на них, а також обвинувальний акт з додатками, приходить до такого висновку.

Завдання, які має вирішити суд у підготовчому засіданні визначено у частині третій статті 314 та в статті 315 КПК України.

Зміст зазначених норм дає підстави вважати, що підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу. Основною метою його проведення є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Згідно ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст. 291 цього Кодексу.

При цьому, суд може повернути обвинувальний акт прокурору виключно з підстав невідповідності вимогам ст. 291 КПК України. Тобто, для ухвалення рішення про повернення обвинувального акту прокурору з підстав його невідповідності вимогам КПК України, суд має встановити невідповідність форми чи змісту такого обвинувального акту положенням ст. 291 КПК України.

Відповідно до ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого; прізвище ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта; дату та місце його складання та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Оскільки, в п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України мова йде про право суду повернути обвинувальний акт, якщо буде встановлено, що він не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, то для повернення обвинувального акту підставою не може слугувати будь-яка його невідповідність вимогам КПК, а лише та, яка перешкоджає призначенню судового розгляду, і в кожному конкретному випадку суд має перевірити чи створює перешкоди для судового розгляду певна невідповідність обвинувального акту вимогам КПК.

Більше того, хоча визначення ступеня деталізації опису обставин вчинення злочину в обвинувальному акті належить до повноважень прокурора, однак, зміст та спосіб викладення вказаних обставин повинні давати можливість обвинуваченим в повному обсязі розуміти суть висунутого проти них обвинувачення, що є необхідним для підготовки до захисту.

Так, про обізнаність обвинувачених із суттю обвинувачення повинні свідчити не лише наявність в тексті обвинувального акта правової кваліфікації кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачуються особи, а й описової частини обвинувального акта, в якій простою та зрозумілою для обвинувачених мовою повинні зазначатися деталі вчинення злочину та інші обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Необхідність зазначати повну та детальну інформацію щодо пред`явленого обвинувачення є важливою передумовою забезпечення права на справедливий судовий розгляд.

Натомість, у тексті формулювання обвинувачення ОСОБА_3 зазначено, що відповідно до злочинного плану, розробленого невстановленими слідством особами, за участі вказаних вище осіб, оскільки АТ «Брокбізнесбанк» не мав коштів для придбання ОВДП, було передбачено набуття банком у власність ОВДП за рахунок додаткового грошового ліміту підконтрольного НБУ Публічного акціонерного товариства «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках», діяльність якого курувалась ОСОБА_3 та останній зловживаючи своїм службовим становищем, повинен був організувати видачу ПАТ «Розрахунковий центр» додаткових грошових лімітів АТ «Брокбізнесбанк» на загальну суму 2 069 194 000 грн. для забезпечення придбання банком ОВДП у ПАТ «Аграрний фонд», погодити та підписати з АТ «Брокбізнесбанк» договори прямого репо з Державними облігаціями України на загальну суму 2 млрд. грн., забезпечити перерахування вказаних грошових коштів на рахунки АТ «Брокбізнесбанк», організувати видачу ПАТ «Розрахунковий центр» додаткових грошових лімітів на вказану грошову суму АТ «Брокбізнесбанк», забезпечити здійснення розрахунків шляхом продовження роботи технологічного регламенту роботи системи електронних платежів НБУ та вжити заходів щодо усунення перешкод при здійсненні вказаних операцій (т. 1, а. 47); АТ «Брокбізнесбанк» 31.01.2014 укладено з ПАТ «Розрахунковий центр» 77,79 % у статутному капіталі якого належало НБУ та який був підконтрольний першому заступнику Голови НБУ ОСОБА_3 (т. 1, а. 57).

Разом з цим, в тексті обвинувального акту відсутнє посилання на положення нормативно-правового акту, який би уповноважував ОСОБА_3 на здійснення контролю за Публічним акціонерним товариством «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках».

Водночас, формулювання обвинувачення складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України вимагає зазначення актів законодавства, на підставі яких службова особа наділена відповідними повноваженнями і чи використовувала їх всупереч інтересам служби саме за своєю посадою, які нормативно-правові акти порушила та чи є ці порушення злочином відповідно до кримінального закону.

Також, зазначені в обвинувальному акті обставини не дають розуміння в який спосіб обвинувачені заволоділи грошовими коштами Аграрного фонду, оскільки обвинуваченням після подій 12 лютого 2014 року, які детально описані в обвинувальному акті щодо операцій репо з ОВДП і розміщенням коштів на депозитних рахунках та констатацією, що 28 лютого 2014 року в АТ «Брокбізнесбанк» введена тимчасова адміністрація, відсутні будь-які відомості щодо вчинення ОСОБА_3 , ОСОБА_4 дій на виведення коштів ПАТ Аграрний фонд з депозитних рахунків.

Хоча виклад фактичних обставин правопорушення повинен містити усі ознаки складу кримінального правопорушення та відомості, які згідно зі ст. 91 КПК України, входять до предмету доказування, в тому числі спосіб вчинення кримінального правопорушення. Більше того, виклад фактичних обставин має відповідати за всіма визначеними елементами формулюванню обвинувачення.

Крім цього, в тексті обвинувального акту наведені норми Положення про регулювання Національним банком України ліквідності банків України, яке затверджене постановою Правління НБУ від 30.04.2009 № 259, зареєстрованого Міністерством юстиції України 06.05.2009 за № 410/16426 та Технічного порядку проведення національним банком України від 30.04.2009 № 260. Однак, які з переліченим норм вказаних нормативно-правових актів порушив або не виконав ОСОБА_3 не зазначено (т. 1, а. 59-60).

Також, в обвинувальному акті викладені діяння та посадові обов`язки знеособлених осіб, яким обвинувачення не висувалось (т.1, а.с. 8, 14, 17, 19-21, 33-34). Разом з цим, відповідно ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

В обвинувальному акті зазначено, що ОСОБА_3 надав протиправне розпорядження за договором репо заблокувати ОВДП на користь НБУ. Водночас, ця дія є обов`язковою, відповідно до абц. 2, 3 п. 1 постанови НБУ від 25.09.2013 № 387 «Про встановлення особливостей розрахунків за правочинами щодо цінних паперів та затвердження положення про депозитарну та клірингову діяльність НБУ», а блокування, передбачене п. 1 розділу 4 цієї постанови (т. 1, а.с. 66).

Крім цього, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні діяння шляхом зловживання службовим становищем, а саме в порушенні певних нормативно-правових актів Національного банку України, а саме: положення про регулювання НБУ ліквідності банків України, затвердженого постановою Правління НБУ від 20.04.2009 № 259 щодо критеріїв ліквідності банківських установ, в яке 30.09.2013 постановою № 394 НБУ внесено суттєві зміни; 04.12.2013 НБУ прийняв постанову № 491 Про регулювання НБУ ліквідності банків України, якою призупинив до 01.03.2014 дію п. 1.6. розділу 1 Положення про регулювання Національним банком ліквідності банків України від 30.04.2009 № 259; 06.12.2014 НБУ прийнята постанова № 48 «Про механізм оперативного підтримання ліквідності банків», цією ж постановою передбачено, що усі питання про підтримання миттєвої ліквідності банків на оперативних нарадах готував і доповідав заступник голови НБУ з питань банківського нагляду, а не Перший заступник голови НБУ ОСОБА_3 .

Окрім цього, такі посадові повноваження, як організація роботи з регулювання діяльності платіжних систем і безготівкових розрахунків, загальне керівництво і контроль за діяльністю Генерального департаменту інформаційних технологій та платіжних систем і відповідної центральної розрахункової палати, зловживання якими сторона обвинувачення інкримінує ОСОБА_3 належали до повноважень іншого заступника Голови НБУ.

Суд, не вдаючись до аналізу наведених нормативно-правових актів на стадії підготовчого судового засідання, вважає, що таке їх викладення у фактичних обставинах і формулюванні обвинувачення, а також не зазначення того обсягу службових повноважень, порушення яких перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку між діями саме ОСОБА_3 , як службової особи, і наслідками, які настали для Аграрного фонду у вигляді збитків внаслідок відмови Фонду гарантування вкладів повернути ПАТ його депозит, є такою невідповідністю змісту обвинувального акту, яка унеможливлює призначення судового розгляду та виконання судом приписів ст. 348 КПК України про роз`яснення обвинуваченим суті пред`явленого обвинувачення.

Щодо інших доводів сторони захисту у співставленні із запереченнями сторони обвинувачення, суд вважає, що вони не можуть слугувати підставами для повернення обвинувального акту, а є предметом судового розгляду.

Стосовно заперечень сторони обвинувачення про зазначення мотиву, мети та предмету кримінального правопорушення на вказаних у запереченнях аркушах, то суд погоджується, що ці елементи інкримінованого обвинуваченим злочину стороною обвинувачення зазначено в обвинувальному акті.

Також, суд не може погодитись з позицією представника потерпілого щодо непослідовності заявленого стороною захисту клопотання про повернення обвинувального акту, після вирішення судом клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України. Така позиція суду ґрунтується на точному тлумаченні черговості дій суду у підготовчому судовому засіданні встановленій частиною 3 статті 314 КПК України. Відповідно до цієї норми, поверненню обвинувального акту, яке визначено п. 3 ч. 2 ст. 314 КПК, передує право закриття судом кримінального провадження встановленого п. 2 цієї статті.

Таким чином, встановлена в судовому засіданні відсутність посилання на положення нормативно-правового акту, який би уповноважував ОСОБА_3 на здійснення контролю за Публічним акціонерним товариством «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках», способу вчинення кримінального правопорушення, зазначення службових повноважень, які не входили до повноважень обвинуваченого ОСОБА_3 , однак інкриміновані йому, свідчать про невідповідність змісту обвинувального акту вимогам п. 5 ч. 1 ст. 291 КПК України та є підставою для повернення його прокурору.

Керуючись ст. 291, 314, 372 КПК України, суд,

постановив:

Клопотання захисника ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001715 від 22 грудня 2014 року відносно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - задовольнити.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001715 від 22 грудня 2014 року відносно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - повернути прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, через Дарницький районний суд м. Києва, протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1